180 AFDELNINGEN FOR MATEMATIK, ASTRONOMI OCH FYSIK. 



begyndte Vei og at naerme sig i nogen vaesentligere Grad 

 det Isenge foresatte Maal. 



Ved Naturforskermodet i Kristiauia dette samme Aar 

 afoav ieo- nii eudel Meddelelser om mine dels nylig dels 

 siden I860 indvundne hydrodynamiske Resultater, og under 

 Titelen : »0m den samtidige Bevaegelse af kugleformige Le- 

 ^emer i et inkompressibelt Fluidum» ofFentliggjordes med 

 storre Fuldstxendighed disse i Modets Forhandlinger. I et 

 forste Afsnit beliandledes paany den i Fluidet indesluttede 

 enkelte Kugle, livad enten den var foranderlig eller nforan- 

 derlig af Volum ; men Hovedojemedet med denne Del af 

 Fremstillino-en var her ikke saameo-et Fienomeueme selv 

 vedrorende Trykket og Bevasgelseu, som suarere at for- 

 berede og klargjore de i det folgende Afsnit uden Bevis 

 frerasatte nye Resultater. I dette Afsnit II betragtedes nem- 

 lig et System af Kugler^ men endnu kun under Forudscet- 

 ningen om Volumets UforanderUgJied, samt idet det derhos 

 forudsattes, at de inverse 5:te Potenser af Centralafstandene 

 kunde ssettes ud af Betragtning. Om Legemernes Antal 

 indskraenkede sig til to, og de begge bevaegede sig efter 

 samme Centrallinie, var iovrigt denne Indskrsenkning ufor- 

 noden, og Problemet angaves at vilde kunne loses med fuld- 

 st3endig Exaktitet. 



Losningen af den hydrodynamiske Opgave om de flere 

 Legemer bragte ikke i alle Dele de Resultater, som tid- 

 ligere Antydniuger havde kunnet ladet haabe. Ikke desto 

 mindre vare de betydningsfulde nok, og de kunde ikke an- 

 det end stjerkt opfordre til at fortsastte paa de begyndte Veje. 

 Thi det viste sig, at de hydrodynamiske Kraftvirhiinger, der 

 gjennem Bevasgelserne fremkaldes mellem Legemerne, og 

 som iovrio-t for den forste Betragtning; synes saa lovlose 

 og saa lidet ma^rkbare, ikke alene i sine Grundtr^k ere sim- 

 ple Love underlagte, men at de endogsaa adlyde de selv- 

 samme Principer som de, der gja^lde for de ahnindelige 

 Naturkrcefters Virkemaade. Mcerkeligt nok faar man paany, 

 paa en enkelt Undtagelse user, alle den rationelle Dynamiks 

 indledende Fundamentalscetninger tilhage; det eneste Brud var 

 dette, at ikke kengere for de apparente Fjernkrjefter mellem 



