JOHNSTRUP, KRYOLITEN I GRONLAND. 237 



raade, men dertil maa ogsaa henfores tvende Kryoliten om- 

 givende Partier, der staa i den nojeste Forbindelse dermed. 

 Xaar disse medregnes, har det hele en langstrakt Form, hvis 

 storste La3ngde i Overfladen (fra NO — SV) udgjor 1800, 

 Breden (fra NV — SO) omtrent 700 Fod. I Midten deraf 

 findes Kryoliten som en Kjcerne, der opadtil bliver smallere^ 

 og jeg skal nu omtale ethvert af disse Partier for sig. 



a) Det centrale Kryolit- Parti. Heri danner naturligvis 

 Kryoliten den v£esentlio;ste Bestanddel, men indeliolder fiere 

 andre Mineralier i hojst vexlende Msengde fork old, nemlig 

 Kvarts^ Jernspat, Bli/glands, Zinkblende, Svovl- og Kobberkis, 

 hvoraf de fire sidstnasvnte saasfodtsom aldrig; have vel udvik- 

 lede Krystalflader, som ikke er uden Betydning for Forstaa- 

 elsen af Dannelsesmaaden. Jernspaten derimod er i Reglen 

 smukt krystalliseret i det primitive Romboeder, og paa Kvart- 

 sen sees vel jgevnlig Prismefladerne, men som oftest kun man- 

 gelfuldt udviklede Pyramideflader. AUe disse Mineralier ere 

 meget idige fordelte i hele Kryolit-Massen; snart indeholder 

 den over storre Straekninger betydelige Majngder af dem alle 

 (uren Kryolit), snart kunne de mangle fuldsttendigt (ren Kryo- 

 lit) eller i det mindste have mindre Masser indsprsengte deri, 

 og da er den hyppigste Bestanddel i Reglen Jernspat. Jeg 

 skal kun anfore nogle faa Exempler paa, hvor varierende 

 disse Inblandinger af ^Metalforbindelser kimne voare i forskjel- 

 lige Dele af Bruddet. 



Da man begyndte Brydningen, fandtes der saaledes langs 

 den sydostlige Vaeg, sammen mad de andre Svovlforbindelser, 

 en storre Ma^ngde Blyglands, end der senere er fundet paa 

 andre Steder i Kryolitbruddet. Det var der, at Engl?enderen 

 Tayler for 25 Aar siden anlagde en Blymine, men maatte 

 opgive Bearbejdelsen af samme, da Masngden af Blyglands 

 aftog efterhaanden, som man koni dybere ned, hvor Massen 

 gik over i den saedvanlige urene Kryolit med fa^rre Indblan- 

 dinger. 



Den nordostlige Del af Kryolitmassen var saa godt som 

 aldeles ren indtil en Dybde af 20 Fod. Derunder fandtes et 

 Parti, der havde en Majgtighed af 5 — 15 Fod, og som for- 

 trinsvis indcholdte Kvarts^ blandet med Jernspat og sammen- 



