246 AFDELNINGEN FOR MINERALOGI OCH GEOLOGI. 



1) en Kryolit-Kjcerne, det centrale Kryolit-Parti, livori 

 der i Kryoliten er uregelmasssigt fordelt mere eller mindre 

 Kvarts, Jernspat og Sulfider af Bly, Zink, Kobber og Jern. 



2) det periferiske Kryolitparti, hvori Kryoliten, Jernspaten 

 og Svovlraetallerne ere staerkt tilbagetragngte, medens Ho- 

 vedmassen dannes af Kvarts, Mikroklin og Ivigtit, samt 

 Flusspat, Tinsten, Molybdgengiands, Arsenkis og Colnmbit. 

 Paa Grasndsen mellem disse to Partier findes en Breccie af 

 det sidstnsevnte Parties Bjergart, omgiven af uren Kryolit. 

 som altsaa antyder, at der er foregaaet en Sonderbrydning 

 af Fjeldets ind mod Kryoliten grsendsende Sidevsegge, forend 

 Kryoliten var bleven fast. Den her nsevnte, ikke meget 

 msegtige Skorpe omsluttes nn atter af 



3) Yderpartiets Granit- Breccie med Granit som Grund- 

 masse, hvori er optaget Brudstykker af Gnejs og Gronsten, 

 der paa det tydeligste godtgjor dens eruptive BeskafFenhed. 

 Derimod kan det ikke naegtes, at Forklaringen af Maaden, 

 hvorpaa Kryolit-Kjaernen er opstaaet, saavelsom dens For- 

 hold til den eruptive Granit frembyder adskilligpVanskelig- 

 heder. 



De Mineralier, der findes indblandede i Kryoliten, ere 

 desamme, som trasifes paa de saedvanlige metalforende Gauge, 

 hvis Indhold vsesentligst maa antages bragt derhen ved van- 

 dige Oplosninger. Hvis denne 500 Fod lange og over 100 

 Fod brede Kryolit-Kjserne og dens Metalforbindelser skulde 

 vaere dannet paa en lignende Maade, kunde det kun tsenkes 

 muligt under Forudsaetning af, at der under Storkningen af 

 den store Granit-Masse var blevet efterladt i dens Midte et 

 til Kryolitpartiet svarende hult Eum, der fortssetter sig ned 

 til en ubekjendt Dybde. Kryoliten og de den ledsagende 

 Mineralier skulde da enten vaere udtrukne ved Vand af 

 Sidestenen og afsatte i dette store, hule Rum, eller StofFerne 

 vsere bragte derind fra Dybet i Dampform og delvis de- 

 komponerede ved Vandets Indvirkning. Hvad Infiltrationen 

 fra Siderne angaar, da foreligger der fra Uudersogelserne af 

 de betydelige Masser af Kryolit, der nu i Lobet af over 20 

 Aar ere borttagne derfra, ikke lagttagelser, der ville kunne 

 tages til Indtaegt derfor. Yel kan Kryoliten godt taenkes 



