248 AFDELNINGEN FOR MINERALOGI OCH GEOLOGI. 



forstaar da ogsaa let, hvorledes de store uformelige Klum- 

 per af ren Kiyolit i den omgivende urene Kryolit kunne 

 vaere opstaaede. Under den sidste Storkningsprocess og de 

 dertil knyttede Forandringer i det indre losnedes da storre 

 og mindre Partier af Skorpeu, der omgav Kiyolitkjasrnen, 

 og hvorved den Side 245 omtalte Kryolit-Breccie opstod. 



At luftformige Fluorforbindelser muligvis knnne vsere 

 fremkomne samtidigt med, at de eruptive pressed es op fra 

 Dybet, og kunne have spillet en Eolle ved Dannelsen af 

 nogle af de Kryoliten ledsagende Mineralier, er en Selv- 

 folge. Jeg behover kun at nsevne Tinstenen, hvis Dannelse 

 netop er forklaret paa denne Maade af Daubree. 



Naturligvis kan der rejses forskjellige Indvendinger 

 imod den her fremsatte Tydning, f. Ex. fra Tilstedevae- 

 relsen af Jernspaten i Kryoliten; men, da Kalkkarbonatet 

 ikke afgiver Kulsyre, naar det blot er udsat for et tilstraek- 

 keligt Tryk, seer jeg ingen Grund til, at ikke ogsaa Jern- 

 karbonatet skulde kunne forholde sig paa samme Maade 

 under de her givne Forhold i det indre af en eruptiv ]\Iasse. 

 Det forekommer mig, at man ofte er lidt for tilbojelig til 

 at drage Slutninger fra Mineraliernes Dannelse under visse 

 Omstsendigheder, til at de ogsaa skulle vsre dannede paa 

 samme Maade i alle Tilfselde. Fordi f. Ex. Kvarts og 

 Svovlkis kunne fremkomme af vandige Oplosninger, er det 

 derfor ingenlunde givet, at de altid skulle vaere dannede 

 paa denne Maade. 



Jeg skulde ikke have vovet at komme ind paa de her 

 fremsatte teoretiske Betragtninger, naar ikke et lasngere 

 Studium paa solve Stedet og under sasrdeles gunstige For- 

 hold havde overbevist mig om, at det ikke er muligt at 

 tasnke sig Kryolitens Fremkomst foregaaet paa den vaade 

 Vej. Hvad der for mig har en sasregen Betydning i denne 

 Henseende, er iblandt andet den Maade, hvorpaa den kry- 

 stalliserede Kryolit er dannet, og den Forskjel, der er imel- 

 lem denne og den djcerve Kryolit, hvilket man forst ret bli- 

 ver opmserksom paa ved at see dem begge paa solve Stedet. 



At Kryolit ikke er et i Vand aldeles uoploseligt Stof, 

 havde jeg allerede for adskillige Aar siden havt Lejlighed 



