TORELL, SVERIGES KRTSTALLI.\ISKA BERGSLAG. 255 



pa denna. Flertalet geologer hafva dock ansett dem vara 

 pa mekanisk vilg- bildade, ur vattnet afsatta sediment. Man 

 har ansett, att dessa sedermera blifvit ombiidade och erhallit 

 kristallinisk struktur, antingen genom varme och tryck eller 

 genom langsamt fortgaende hydrokemiska processer. For 

 egen del anser jag, att pa vetenskapens nuvarande standpunkt 

 den sistnamnda asigten pa ett mer tillfredsstallande satt an 

 nagon af de andra forklarar de geologiska foreteelserna hos 

 dessa bergslag, i synnerhet som forekomsten inom dem af 

 fullt utbildade konglomerat, af qvartsit med korsande lagring 

 och vagsvallsytor val nappeligen kan forklaras annorlunda an 

 i forbindelse med mekanisk sediraentbildning. Dr Tornebohm 

 har nyligen framstalt en teori for gneisens uppkomst, enligt 

 hvilken den skulle vara bildad i omedelbart samband med 

 graniternas cruptioner, analogt med tuffernas forhallande till 

 vulkanernas lavastrommar. 



Man ma for ofrigt ansluta sig till den ena eller andra 

 asigten om de kristalliniska skifFrarnes bildningssatt, obe- 

 roende hiiraf itr det af yttersta vigt att erfara, i hvilket for- 

 hallande de sta till de massformiga kristalliniska bergarter, 

 som hafva med dem enahanda mineralogisk sammansattning, 

 samt om icke en stor del af dessa i verkligheten aro om- 

 biidade lagrade bergslag. For enhvar, som i naturen stu- 

 derat de kristalliniska bergslagen, har utan tvifvel svarigheten 

 ofta framstatt att afgora, huruvida dessa bergarter aro mass- 

 formiga eller lagrade. 



Dk man t. ex. kallar en bergart granit, niir mincraleu 

 faltspat, qvarts och glimmer, hvaraf den bestar, aro utan ord- 

 ning blandade med hvarandra, hvarigcnom bergarten crh^ller 

 en likartad och massformig struktur, da deremot samma mi- 

 neralblandning kallas gncis, niir den i foljd af glimmerbladens 

 ])arallela anordning erhiiUcr en Hasrig eller skiffrig struktur 

 och utbildas till mer eller mindre tydliga lager, och griin- 

 serna dem emellan ingalunda alltid iiro skarpa, sa maste det 

 medgifvas, att det ofta iir svArt att afgora bergartens ratta 

 natur. For egen del har jag sedan liing tid till baka lifligt 

 kiint denna svArighet, men ansilg intill de sista <\ren, att fler- 

 talet bevis vittnade om «»;i'anitens och med den besliifjtade 



