260 AFDELNINOEN FOR MINERALOGI OCH GEOLOGI. 



kristallerna aro mycket raorkare och qvartsens bla farg mera 

 framtradande. Den tredje granitvarietetens faltspatskristaller 

 hafva en stark kottfarg, och den bla qvartsen finnes i riklig 

 mangd, under det att glimmern och hornblendet i det nar- 

 maste saknas. Slipad ar denna granit nastan hogrod. Bada 

 dessa varieteter, som forekomma alldeles intill hvarandra, 

 aro for det mesta alldeles massformiga. Uti en jernvags- 

 o-enomskarnino; belt nara intill de stallen, der dessa berg- 

 arter brytas, kan man tydligen se, att de blifvit utvecklade 

 ur lager med parallelstruktur. I denna genoinskarning finnas 

 nemligen i omvexlande lager en gra och en rod medel- 

 kornig gneis med bla qvarts. Den forra forandras smaningom 

 till den morka graniten, och den roda gneisen ofvergar a 

 sin sida till den roda graniten. Har finnas saledes tre ut- 

 preglade granitvarieteter, hvilka hvar for sig hafva lagrade 

 eqvivalenter. Uti trakten i narheten af Finspangs bruk fin- 

 nes en bergart, hvars nara samband med de nyss nJimnda 

 o-raniterna ar obestridlig^t. Cm denna bergart rattast bor 

 kallas ogongneis eller Orebrogranit med en viss parallel- 

 struktur, ar ej latt att afgora. Studerar man deremot berg- 

 arten i jernvagsgenomskarningarna mellan Finspang och Lo- 

 torp, sa forsviuner allt tvifvel. Der ar nemligen den nys& 

 namnda bergartens gneisnatur sa utpreglad, att den omojligen 

 kan hanforas till graniterna. 



Omkring Atvidabergs grufva forekommer en starkt ut- 

 preglad massformig Orebrogranit, hvilken innesluter ganska 

 stora partier af hornblendeojneis. Den be£»:ransas af finkor- 

 nig halleflintgneis. Undersokes denna granit noggrant, vi- 

 sar det sig, att den star i narmaste sammanhang med en 

 finskiffrig, tydligt lagrad halleflinta, uti hvilken langstrackta 

 faltspatskristaller finnas utbildade uti strykningens riktning. 

 Denna halleflinta ofvergar omarkligt i den nyss namnda 

 grof kristalliuiska graniten. * 



Liknande iakttao-elser kunna sforas uti den fin- till me- 

 delkorniffa sa kallade Stockholmso-raniten. Uti trakten soder 



* Uti Chamounixdalen har jag iakttagit, burn den derstades forekom- 

 mande • protogingneisen upptager stora faltspatskristaller. hvilka forst ligga 

 i strvkningens riktnintr. men sedermera blifva allt raer oregelbundna, sa. 

 att samma bergart pa grund deraf blifvit kallad protogingranit. 



