TORELL, SVERIGES KRISTALLINISKA BERGSLAG. 265 



gnmd deraf antaga, att graniten genombrutit gneisen. En 

 noggrann granskning af dessa forliallanden erfordras emel- 

 lertid, innan man derom uttalar ett bestamdt omdome. Sa- 

 som redan forut' ar antydt, har jag for iniu del ej lyckats 

 finna nagra skarpa kontaktgranser emellan granit och a^neis 

 och ar ej ofvertygad, att otvetydiga sadana blifvit i vart 

 land iakttao-na. Detta forhallande har man forr sokt for- 

 klara pa det satt, att nar graniten genombrutit gneisen, sa 

 skulle vid granserna hvardera bergartens tydliga karaktarer 

 utpianats, men deremot ater tydligt framtrada, nar man af- 

 lagsnade sig fran dessa. Att detta sistniimnda emellertid ej 

 ar forhallandet, utan att i stallet regeln ar, att den ena berg- 

 arten ofvergar i den andra, liir numera ej kunna bestridas. 

 Som bekant forekomma sa val i gneis som i granit utom 

 pegmatitgangar talrika gangar af finkornig granit. Vore 

 dessa verkligen i smalt tillstand uppkomna fran jordens inre, 

 sa skulle atminstoue de i vart land representera eruptiv gra- 

 nit. Redan forut har blifvit omnamdt, att nagra skarpa gran- 

 ser ej kunna uppdragas emellan de grofkorniga pegmatit- 

 och de finkorniga granitgangarna. Bada kunna hanforas till 

 sprickor, som bildats i den mer eller mindre hardnade massan. 

 Hafva dessa sprickor varit storre, sa synas de hafva blifvit 

 fylda med pegmatit. Hafva de deremot varit trangre, sa synes 

 fran dessa en egendomlig foriindring blifvit framkallad genbm 

 silvattnens inflytande. Silvattuet tyckes nemligen hafva till 

 storre eller mindre afstand fran sprickan iutrangt uti sido- 

 stenen och genom sin kemiska inverkan pa det siltt foi- 

 iindrat den samma, att den erhi\llit en finkornig kristallinisk 

 textur. Sasom bevis hiirpa kan anforas, att dessa granit- 

 g^ngars griinser emot sidostenen ingaluuda alltid aro skarpa, 

 utan att den sammas kristaller ofta kunna intriinora i cjrauit- 

 gS,ngen, hvilket svarligen liite sig gora, 6m graniten i smiilt 

 tillstand hade frambrutit. Afvenledes kan man pa mang- 

 faldiga stiillen i forbindelsc med fina sprickor uti bergarten 

 iakttaga det forhdllandet, att h omse sidor om dessa mineral- 

 foriindringar iutrilda, hvilka angifva sidostenens begynnandc 

 foriindring. 



