DEICHMANN BRANTH, GEOLOGISKE FORHOLD I JYLLAND. 275 



Professor Torell bad endast att fa siiga, att det icke 

 kunde falla honom in, att hvad han liar yttrat om porfyrerna 

 skulle uppfattas sasom gilllande om Kristianiaporfyren. Det 

 vore endast om den porfyr, som forekomme i Dalarne, som 

 han yttrat sig. 



Andra sammankoinsteii. 

 Fredagen den 9 juli kl. 2—3. 



Sognepraest Deichmann Branth holl foljande foredrag: 



Geologiske Forliold i den nordligste Del af Jyl- 

 land. 



En meget udprseget Bakkeraud med et Fald imod den 

 0. ooj. X. derfor liD^ojende lave Slette af 5 — 10° eller enkelte 

 Steder mere, stryger fra Sasby mod Xord langs Kattegat i 

 en Afstand fra dette af 3 — 5000 Fod, bojer derefter ved 

 Bano'sbo mod NV. oij o-aar i en buo;tet Linie tvaers over 

 Vendsyssel til Landhjornet ved Home. Paa bele den nsevnte 

 Stra^kning findes Hojder paa henimod 300 Fod og 1 geogr. 

 Mil SY. for Fredrikshavn en Hoj Gasrum Vagthoj, som 

 efter gentagen Barometermaaling er c. 35 Fod hojere end 

 den trigonometrisk maalte Fladeprsestehoj, eller c. 390', den 

 storste Hojde i Jyllands nordlige Halvdel. 



Hele det saaledes begraendsede Bakkeland bestaar af de 

 i Danmark saedvanlif^c lose Jordarter Sand, Ler oi; Mero-el, 

 (den sidste ofte med smaa Stykker Skrivekridt, hvis nser- 

 mcste Forekomst som samlet Dannelsc er 6 Mil svdlisfere) 

 og heuhorcr til den saakaldte Rullestensdannclse. Enkelte 

 Steder findes en ganskc overordentlig ^laengde afrundede, 

 aldrig ritledc Stenblokke, sandsynligvis for storste Deleu 

 stammende fra Norge (jvf. min Artikel i Popul. Xaturhist. 

 Tidsskr. : Hvorfra of]f hvorlcdes ere Stencuc i det nordlisre 

 Jylland komne?). Idet jeg gik iid fra Antagclsen af Lagenes 

 regelmiessige Jjcjring, begyndtc jeg at nndersoge Faldet, men 

 iandt snart, at skjoiit de hyppigste (omtrent de lialve) Fald- 



