,306 AFDELXINGEN FOR INGENIORSVETENSKAP. 



mere plastisk og derved skikket til Maskinpresning af Pa- 

 troner, tilsatte man denne Sprsenggele med Cliilisalpeter, Am- 

 moniaksalpeter og Traekul eller Trcestof. Dette anvendtes 

 nil over nsesten hele Europa og havde ved S:t Gotthards 

 Tunnellen i de senere Tider udelukkende v^ret anvendt. 

 Ogsaa dette Spra^ngstof kunde muligens ant^endes ved enKrudt- 

 sats; men dette var ikke saa fordelagtigt som Anvendelsen 

 af Knaldhset, og Taleren havde ikke hort, at Arbejderne havde 

 noget at klage over Anvendelsen af denne. Taleren var ikke 

 forberedt paa at tage Ordet, ellers skulde han nojagtigt have 

 paavist, hvor langt stserkere disse Sprsenggeleer var end baade 

 Dynamit, Petralit og Sebastin. Det havde vist sig, at en 

 Sprasnggele, 93 % Nitroglycerin, 7 % Skydebomuld, var 50 % 

 stairkere end Dynamiten, ja stserkere end selv ren Nitro- 

 glycerin. Extradynamit, Gummidynamit, som bestod af 50 — 

 60 % ren Spra^nggele med Tilsa^tning af Salpeter etc., havde 

 vist sig att vaere over 25 % stserkere end Dynamiten, og no- 

 gen Ulejlighed ved Brugen af samme havde man ikke hort 

 til; tvertimod blev den altid foretrukken for Dynamit af AUe, 

 som havde begyndt at benytte den. Opgaver fra Sydeuropa^ 

 hvor dette Spraengstof vaesentlig havde fundet Anvendelse, 

 overbeviste fuldsta^ndigt om, at dette overtraf alle andre 

 SprsengstofFe. 



Handelskemisten Cronquist: 



Det lider icke nagot tvifvel, att sadana forsok, som har 

 omnamnts, verkligen blifvit utforda med spranggummi, och det 

 ar egentligen i Osterrikc, som dylika forsok anstalts, men 

 att det iche ar det fullkomligaste af alia sprangiimnen, det 

 ar jag fullt ofvertygad om, ty det medfor ungefar samma 

 olagenhet som extra-dynamiten, uamligen att behofva en bra 

 stark stot for att komma i explosion. Detta framgar ocksa 

 af de forsok, som samma osterrikiska kommission hade att 

 utfora, hvarvid sa val vanlig dynamit som spriinggelatin af- 

 profvades. ]Mahanda har det sistnamnda afven den omstan- 

 disheten mot sicr, att det iinuu icke lonar sio- att tillverka 

 detsamma. 



