332 AFDELNINGEN FOR INGENIORSVETENSKAP. 



sokningarna verkstallas for att kunna medfora det storsta 

 mojliga gagn? Kunde man linna ett nojaktigt svar pa den 

 fragan, sa vore i och med detsamma det sporsmal, kapten 

 LiNDMARK framstalde, i nagon man besvaradt. I det af- 

 seendet skall jag inskranka mig till att i korthet redogora 

 for det satt, hvarpa dessa undersokningar verkstallas i de 

 lander, der de for narvarande paga, eller iivilka resultat, 

 man der soker vinna. Men da nu det hufvudsakliga resul- 

 tatet af dessa undersokningar alltid erhalles i form af sifFer- 

 tabeller eller deremot svarande grafiska konstruktioner, sa 

 ar fragan egentligen: hvilka siiFror ar det man onskar er- 

 lialla och huru vinnas de? 



Siffrorna eller observationsresultaten kunna, om man 

 sa vill, delas i tva slag, namligen vattenstdndsohservationer 

 cell vattenmdngdsmdtningar. Vattenstandsobservationerna 

 aro de vida enklaste. Sadana finnas sedan lang tid tillbaka 

 pa manga stallen, i det att strandbebyggarne af eget in- 

 tresse sa smaningom forts till att observera ocb anteckna 

 de under olika tider radande vattenstanden. Men dessa ob- 

 servationer aro, sasom jag forut anmiirkt, langt ifran till- 

 rackliga, och det ar just behofvet af vattenmangdsmatningar, 

 hvilket man under senare tider lart kiinna, som gjort, att 

 de hydrografiska undersokningarna blifvit bade mera kom- 

 plicerade och vida dyrare an de forut varit. 



Men afven vattenstandsobservationerna aro icke en sa 

 enkel sak nu som forr. Sjelfva annoteringarna af vatten- 

 standet kunna val vara de samma, men man drager nu for 

 tiden en storre nytta af primaruppgifterna genom att sam- 

 manstalla dem pa ett mera konstmessigt satt. I detta af- 

 seende kan man for battre ofverblicks skull, skilja mellan 

 de observaiioner, som goras under ett och samma ars forlopp^ 

 samt a andra sidan jemforelserna mellan olika drs observa- 

 tionsserier. Se vi da forst pa de serier af vattenstandsob- 

 servationer, som kunna goras under ett ars forlopp, da ob- 

 servationerna t. ex. aro dagliga, sa faller det genast i ogo- 

 nen, att man genom dessa observationer far reda pa minimum 

 och maximum af vattenstandet sa val for aret i sin helhet 

 som for dess sarskilda manader. Genom att taga skilnaden 



