WILANUER, OM VANADIN. 375 



tekniken. Harmed har det drojt lange, men hans spadom 

 liar dock slutligen gatt i fullbordan. I borjan af 1870-talet 

 faim en engelsman vid namn Lightfoot, att ett preparat af 

 vanadin i forenino- med amnet anilin ofifver en svart fari^: af 

 utmiirkt intensitet och som har den egenskapen att vara full- 

 komligt iikta. Da emellertid forhallandet med vanadin ar, 

 att det forekommer teraligen allmant utspridt i naturen, men 

 blott i mycket sma qvantiteter, i brak af procent inblandadt 

 i andra mineralier, sa gaf detta en annan engelsman anled- 

 ning att soka framstalla denna kropps foreningar i storre 

 mangd. 



Da vi nil hiir i Sverige hafva ett ramaterial till vanadin 

 — det ar namligen det slagg, som uppkommer efter Tabergs- 

 malmens forarbetning till jern — hvilket visserligen iune- 

 lialler blott litet vanadin, men dock storre Cjvantiteter an som 

 forekomma i andra lander, sa gaf detta mig anledning att 

 for tre ar sedan borja arbeta i samma riktning eller att for- 

 soka uppfinna en metod att framstalla preparat af vanadin i 

 storre skala, och d^ jag deri lyckades, sa anlade jag i Soder- 

 manland en fabrik for tillverkning af vanadinpreparat i storre 

 skala for industriens behof. Egenskapen att kunna astad- 

 komma svart, s. k. anilinsvart, besitter detta iimne i en otro- 

 ligt hog grad. Hittills har det hufvudsakligen anvandts till 

 svarttryckning a bomullstyger, och dertill behofvcs sa litet, 

 att en del vanadinsyra kan gora 30,000 "a tryckfiirg svart. 

 Dess verkan ixr saledes i smn qvantiteter mycket stor, och 

 detta beror pa dess egenskap att, si\som jag nyss niimnde, 

 liitt upptaga syre och iUer liitt gifva syret ifran sig. Det 

 ar, niir det anviindcs sasoin fiirgiimne, den transporter, som 

 tager syret fr3n en kropp och ilyttar det till en annan. Utom 

 till svarttryckning af bomuUstyg har man jifven borjat an- 

 vanda vanadinsyra for att dcrmed soka fiirga gam bi\de af 

 bomull, ylle och silke, och jag vet, att en person hiir i Sverige 

 lyckats losa denna uppgift, hvad bomullsgarn betriiflar. Det 

 iir blott dessa fd ord, jag velat siiga, fur att for af'delningen 

 tillkiiiinagifva, att saleiies en ny fabrikation hiir i Sverige har 

 iippstiitt, som grundar sig pa ett allall, som i ilere hundra Sr 

 Icgat obegagnadt, men som nu iindtligen fatt auviindandc. 



