ARESCHOUG, FYLLODIERNAS BYGGNAD. 411 



kollenkym omgifna strangar, som utom sin saftledande funk- 

 tion afven hafva till bestammelse att utgora mekaniska ele- 

 ment. De mindre af dessa strano-ar ofvema lan2:re ut mot 



o DC? 



fyllodiets spets i uteslutande saftledande organ, hvilka sakna 

 kollenkym och hardbast och saledes omedelbart med sitt 

 vekbast gransa intill den klorofyllforande vafnaden. Jerate 

 dessa finnas afven andra strangar, som genast vid sin ut- 

 grening fran de grofre karlknippena uteslutande besta af 

 vekbast och ett foga utveckladt xylem. De anastomoser, 

 som alia dessa karlknippen inga, bilda, i foljd af sjelfva 

 fyllodiets vanligen langstriickta form, smala aflanga maskor. 

 Hos somlisra Acacia-arter forefinnas korta af trakeider be- 

 staende karlknippeandar. 



Liksom merendels i slidbladen hos de monokotyla vax- 

 terna sa aro afven i fyllodierna hos acacierna karlknippena 

 anordnade i tvenne rader, namligen en pa insidan af palis- 

 sadparenkymet i fyllodiets bada breda sidor. Dervid aro 

 karlknippets viifnader pa det satt orienterade, att phloemet 

 ar vandt mot den periferiska grundviifnaden och xylemet 

 mot den centrala. Xar den centrala vafnaden endast utgor 

 ett tunt lager, tyckas alia karlknippena vara anordnade i 

 en rad. Men vekbastets vexlande llige i forhallande till 

 palissadparenkymet i fyllodiets bada sidor ger vid handen, 

 att de egentligen ligga i tvenne rader. 



De grofre karlknippena, som foretradesvis tjena till att 

 qvarhalla hela fyllodiet i dess riktiga stallning, iiro dubbel- 

 karlknippen, hvilka utgoras af tvenne i den centrala grund- 

 vafnaden niistan sammanstotande strangar. Dessa strangar 

 hafva pa den utiltvanda sidan ett maktigt knippe af hard- 

 bast, som -Aterigen betiickas af ett omedelbart till ofverhu- 

 den griinsande kollenkym. Dubbclstriingarna iiro af ett vex- 

 lande antal, hvilkct tyckes bero p^ fyllodiets storre cller 

 mindre bredd. 1 smalare fyllodier finnes endast en dubbel- 

 strjing; i breda kunua dc vara Jif ett stort antal. 



Forutom nu beskrifna dubbclstriingar finnas afven an- 

 dra mindre kiirlknippcu, som tjena till stod for hela organet, 

 men som ej ligga regelbundct midt cmot hvarandra. ]\Iellan 

 dem och dc uteslutande saftledande striingarna eller de s. k. 



