SAHLBERG, SKULPTrRDIMORFISM HOS DYTISCIDER. 533 



varieteter af samma art. Om man ej vill fiista syunerlig 

 vigt vid de langa upprattstaende haren, som forekomma hos 

 nagra arter, kunde man t. o. m. anse de tvenne aterstaende 

 arktiskt-sibiriska arterna silsom vikarierande former till eu- 

 ropeiska species, namligen aS. arctica sasom represcnterande 

 S. 2^'^^osa och *S. rivulaina sasom en vikarie for *S. Scotica. 



Emellertid framsfar af det anforda. att bland de inom 

 det arktiska baltet forekommande Salda-arter de, som hafva 

 en storre utbrednins; fran norr till soder, ocksa iiro mcr ut- 

 bredda fran oster till vester. De for den hocjre norden i 

 etjentlio; meninff etjendomlig-a arterna hafva ett iemforelse- 

 vis mvcket inskriinkt utbredninofsomrade. Salda-faunan ilr 

 liiir uppe ingalunda sa enformig, som man kanske allmant 

 forestaller sig, och sasom fallet ar ett tiotal grader syd- 

 ligare, ty vi finna, att arteroa hiir, om man gar fram fran 

 vester till oster, ganska hastigt ersattas af andra, om ock 

 ganska niirbeslagtade species. 



Detta iir icke naijot enstaka faktum, iitan harmed svnas 

 afven ofriga hognordiska inseklgrupper ofverensstlimma. Af- 

 ven bland hogre djur kunde analoga forhtillanden framvisns, 

 t. ex. bland de i den hoofa norden hackande arterna af 

 sliigtet Ansei\ och utan tvifvel skall, allt efter som polar- 

 trakternas fauna blifvit noo;;are undersokt i skilda riktniuuar, 

 manga likartade utbredningsforhallanden uppdagas inom alia 

 djurgr upper. 



Derefter holl docenten Sahlberg ett foredraG^: 



Om skulptur-dimorfismen hos Dytiscidernas 

 bono r. 



Sdsom bekant hafva niistan alia hanar af Dytiscider- 

 nas familj en ofvantill glatt polerad yta emellan de meren- 

 dels glesa och (ina intryckta puukterna. I manga fall of- 

 verensstiimmer lionan haruti med sin make, men vi finna 

 henne dock mycket ofta, siirskildt hvad de storre formerna 

 angar, liafva en betydligt afvikande skulptur. Hos i\tskilliga 

 arter iiro nilmligen honans tiickvingar pj\ liingden djupt f";\- 

 rade, lios andra rynkiga eller tiitt besatta raed uppstaende 



