AF SCHULTEN, OBSERVATION AF OGONBOTTNEN. 567 



Genom atropinindrypning upphiifves ackomodationen 

 lios det 6o-a som skall observeras. 



Jag: liar f'oredragit att anvanda konkavspeslar framfor 

 konvexlinser, eniir jag sahmda undvikit den kromatiska aber- 

 ration och minskat de storande reflexerna. Jag vill dock 

 icke pasta, att fordelen af konkavspeglar framfor goda akro- 

 matiska linser vore pa nagot siitt vilsentlig. De konkav- 

 speglar jag vanligen anviindt hafva varit af resp. 30 och 50 

 centimeters briinnvidd (den senare ar forsilfrad enligt Fou- 

 CAULDS metod). Den forstoring dessa gifva for ett emme- 

 tropiskt kaninoga, da enligt Schneller knutpimktens af- 

 stand till bakre vertex antages till vidpass 9,2 millimeter, 

 torde uppga till resp. nagot ofver 30 och nagot ofver 50 

 ganger. Tills vidare har jag ej begagnat okular. 



Den anordniug, jag salunda anviindt, ar t. ex. med en 

 spegel af 30 cm. brannvidd schematiskt framstiild foljaude: 



^. Observatorns oga. h. Genomborrad konkav belvsningsspegel af vid 

 pass 20 cm. brannvidd. c. lampa. d. konkav spegel af 30 cm. brann- 

 vidd. e. ogat som observeras. /. luftbildens plats. 



yied denna forstoring kunna ganska klara och skarpa 

 bilder af papillcn, retinal- och chorioidalkiirl hos den hvita 

 kaninen samt iifvcn af pigmentcellerna i den svarta kauinens 

 chorioidea erhallas. 



Tillika blir synfiiltet ganska stort, di\ ej okular nyttjas. 



For grodans hypermetropiska oga vinncs en mycket hog 

 forstoring iifvcn mod en spegel af 30 cm. briinnvidd. De 

 enskilda blodkulornas g5\ng genom kapillarerua kan iakt- 

 tagas. 



i\Iina forsok befinna sig iinnu i sin borjan, men det iir 

 min aCsigt att soka utveckhi metodcn vicUire genom auviind- 

 ning af okular och samhiudc mcdier af iinnu storre briinn- 



