OFVERLAGGNING OM FRAGOR ANG. ALKOHOLMISSBRUKET. 681 



ger, att tillverkningsbeloppet af branvin varierar mellan 4 

 och 5 millioner kanDor arligen, hvilket skulle utgora 2,2 kanna 

 per person, inaste man ihagkomma, att detta ar den lofiiga 

 branvinstillverkningeu, och hiirtill kommer, att man mycket 

 val vet att forskaffa sig starka drycker fran andra ball ge- 

 Bora kringgaende af gaUande lag. Lonbriinningen florerade 

 i vissa trakter af Finland i ganska stor skala, atminstone 

 under forsta tiden efter husbehofsbriinningens afskaffande. 

 Allmogen kunde icke fatta, att en gammal rattigbet sa med 

 ens frantogs den, och ansag sig nastan i sin goda ratt, da 

 de inrattade brannerier i skogarna ocb tillverkade branvin 

 i ganska stor skala. For att tillintetgora detta tillsattes en 

 briinvinspolis pa vissa stiillen, som synnerligen utmiirkte sig 

 i detta hanseende, och jag tror mig veta, att till foljd haraf 

 detta satt att forskaffa sig rusdrycker betydligt, ja nastan 

 alldeles aftagit. Men det finnes en annan utvag: luren- 

 drejeriet, hvilket i synnerhet pa ostra delen af finska vikens 

 sodra kust iinnii i dag star i flor; och hurii mycket, som pa, 

 den vagen inkommer, vet man icke, ty de, som dervid blifva 

 gripna, utgora med sixkerhet en forsvinnande del mot an- 

 talet af dem, som verkligen lyckas att pa detta satt till oss 

 importera den iidla varan. Dertill kommer den omstandig- 

 het, att en massa branvin utfrres fran INIitau och Libau m. 

 fl. orter till Liibcck, undergar der en viss behandling och 

 fiirgniug samt infores sedermera till oss under beniimuing 

 rom, och konsumeras ganska mycket dels i stiiderna, dels 

 och i synnerhet a landsbygden niirraast omkriug stiiderna. 

 j\Iedan en kanna briinvin rlrager en tillverkningsskatt af 1 

 mark 20 penni, kan man i llelsingfors fd kopa sadan roni 

 for 2 mark 40 penni kannan. Den iir visserligen mycket 

 bemiingd med vatten, men torde dock innehi\lla omkring 40 

 h 50 procent alkohol. 



Dcssa fa ord endast for att icke framstiilla vart folk i 

 en biittre dager, an det 1 sjelfva verket fortjenar. 



Praktiserendc Liege NisSEN vilde sige et l^ir Ord i 

 denue Sag for Xorgcs Vedkommende, da ingen anden rcjste 

 sig. Man havde ventet Professor Luciimann, som var sa^rlig 



