6FVERLAGGNING OM FRAG OR ANG. ALKOHOLMISSBRUKET. 697 



stangda. Da de veta, att krogen stanges pa en viss timme, 

 skynda de sig att innan dess intaga sa manga siipar som 

 raojligt; den forfarliga vanan att bjuda ofver lag kan icke 

 frangas, och sa supes det ocrhordt »i elfte timmen». En 

 vanlig arbetare, en rask karl, som icke ar supare, utan blott 

 tager ungefar 6 supar om dagen, dricker salunda 44 kannor 

 om aret. motsvarande en utgift af ungefar 110 kronor. En- 

 ligt statistiska berakningar utgor, sasom vi bar hort, medel- 

 beloppet af konsumeradt branvin i landet 4V2 kanna per 

 person, qvinnor ocb barn medraknade, men en arbetare, som 

 icke ar supare, dricker 44 kannor arligeu. En supare dricker 

 sina bundra kannor, motsvarande 150 a 200 kronors utgift. 



Hvad angar ol sasom substitut for briiuvin, utdomes det 

 af arbetarne sjclfva. Prisforhallandet torde vara sadant, att 

 3 supar motsvara en balfbutelj ol. Men olet rifver icke 

 nog, tycka de. 



Nu ar fragan den : hvad kan orsaken vara till detta 

 omattliga drickande i Sverige och att det icke aftager? Vi 

 hafva hort flere talare bar yttra, att en hastig hojning i ar- 

 betslonerna visat sig medfora okadt superi, och detta bar 

 afven bar i Sverisfe bekrjiftat sio;. Pa samma satt som de 

 goda tiderna framkalla ofverspekulation ocb ofverproduktion, 

 sk att arbetare slutligen maste afskedas i stora skaror, sil 

 supa de ofta pa nagra veckor upp en stor del af hvad dc 

 hunnit samla. S^dana exempel hafva vi sett manga. Ar- 

 betare, som for nagra ar sedan ^tervande fran Norrland med 

 fickorna fuUa af penningar, drucko ofta champagne pa ang- 

 b^tsresorna till Stockholm, s^som vittnen intygat. Men det 

 iir icke blott arbetarne, som hafva felet; exemplet utofvar 

 ett miiktigt infiytande. Vi, som tillhoia de bildade klas- 

 serna, ma vara ofvertygade om, att hilr linnas ogon och 

 orou, som l)evittna hcla v&rt lefnadssiitt, och dc underlata 

 icke att vid sina sammankomster omtala, huru sakerua stk. 

 Nar de hogre klasserna gifva di\liga exempel, mk vi icke 

 undra pi\ det lif, som fores bland de lagre. Bedrofligt ar, 

 att bland en sadan klass som presterskapct fylleriforseel- 

 serna skola vara si\ talrika, att snart sagdt ingen mdnad for- 

 ger, utan att man far luira talas om niigon prest angifven 



