3EKTI0NEN FOB ZOOLOOI. 



vise til Pmt. Bohrs hojsl Lnteressante Undersogelser ber- 

 hjemme. Og kan den forholdsvis tynde Cellebelsegiiiii^ 

 paa Alveoli have Befcydning for Hvirveldyrcncs Aandedra-i . 

 hvor meget vigtigere maa saa ikke Los Insekterne Tarni- 

 rorenes delvis meget betydelige Cellelag vser<-. 



Yderniere er der en vaesentlig Forskjel i de kemiske 

 Processer, som betinge Aandedrgettet, hos de to naevnte 

 Dyreklasser, en Forskjel. som stiller yderligere Krav til 

 Tnsekternes Aandedra?tsredskaber , nemlig Manglen af 

 Haemoglobin. Ved Tilste&evserelsen af Haemoglobin i Blod- 

 legemerne hos Hvirveldyrene fores jo Ilten i kemisk 

 meget los Forbindelse hen til Vaevene og omdannes her 

 til fri Kulsyre, som altsaa, om ikke helt eller ved simpel 

 Exosmose , saa dog delvis eller ved ringere kemisk 

 Behandling kan skaffes ud i Alveoli. Hos Tnsekterne 

 derimod fores Ilten ikke i saa store Maengder eller saa 

 stadig til Vaevene, og den her dannede Kulsyre fores 

 ikke saa direkte til Alveolis Modbillede. Tracheerne, saa 

 at det ligger naer at antage, at der behoves intensivere 

 kemisk Arbeide for her at bringe Kulsyren fra Vaevene 

 og Blodet ud i Tracheernes Eor. 



Endelig maa ikke glemmes, at den yderste Del af 

 de fine Forgreninger er uden Cellebelaegning, men dog 

 fuld af Luft eller Gas, saa at der her maa frnde en 

 Yexelvirkning Sted mellem Vaevene og de i dem ind- 

 traengende Forgreninger, forskjellig fra den Virksomhed, 

 som finder Sted i Tracheernes nedre Forlob, og forskjellig 

 fra Vexelvirkningen mellem Vaevene og Legemets Blod- 

 masse. Hos Scutigera og Araneerne mangle iovrigt de 

 fine, nogne Forgreninger, saa at Respirationen vilde vaere 

 lig Nul, hvis den, som det saedvanlig antages, skulde 

 vaere indskraenket til Tracheforgreningernes nogne Eor. 



