2* 1 DISKUSSIONSM0DER. 



byrdet, naar Undervisningen blev given paa rette Maade, 

 men fcvertimod vilde hans Interesse efter Talerens Mening 

 ng Erfaring i hoj Grad blive vakt 



Ved Undervisningens Ordning kom mange Faktorer i 

 Betragtning. Han skulde kun dvsele ved en enkelt, nemlig 

 Sporgsmaalet om Lsereboger. Paa dette Punkt var han 

 fuldt enig med Indlederen, idet han ikke tvivlede om, at 

 de Studerende paa egen Haand vilde kunne benytte en 

 god Lserebog; men de maatte naturligvis have Sikkerhed 

 for, at de ogsaa ved Brugen deraf kunde klare sig ved 

 Examen, thi denne havde de forst og fremst for 0je. Det 

 kom da an paa, om Lsereren vilde sanktionere vedkom- 

 mende Lserebog. Det kunde ikke forlanges, at denne selv 

 skulde skrive en saadan ; thi paa vort indskrsenkede Bog- 

 marked vilde man vanskelig kunne konkurrere med frem- 

 mede Vserker. Det maatte ansees som et glsedeligt Tidens 

 Tegn, st der i Tyskland syntes at vsere Tendens til at 

 komme bort fra de store, vidtloftige Lsereboger, ligesom 

 man ogsaa i den franske Liter atur kunde finde gode og 

 korte Hjselpemidler ; Taleren vilde bl. A. henvise til det 

 saakaldte „Bibliotheque Diamant". 



Dr. Claus Hanssen, Bergen, maatte i et Par Punk- 

 ter modsige Indlederen. I Norge var der ingen Dissens 

 om, at Filosoficum ikke giver de Studerende det mindste 

 Gran af Almendannelse, saa lidt som den giver dem Special- 

 kundskaber, der senere kunne komme dem til Nytte. Lige 

 saa lidt tillagde man den Betydning for Medicinernes 

 sociale Anseelse. Denne beror i vore Dage ikke paa Ex- 

 amen; Teknikerne staae socialt i lige saa hoj Anseelse 

 som Folk, der have faaet klassisk Uddannelse. Filosofi- 

 cum var endog efter hans Mening en skadelig Examen 

 for Medicinerne, thi det Aar, der gaaer med dertil, er et 



