174 DISKUSSIONSM0DER, 



tillhjelp af de stora angbatslinierna. Med bitrade af Dr. 

 Grieg i Bergen anordnade vi en observationsserie en gang 

 i manaden mellan Bergen och Newcastle innefattande 16 

 observationspunkter. Observationspunkterna lago alltid pa 

 samma stallen i Nordsjon. Vi hafva en svensk angbats- 

 linie fran Goteborg forbi Skagen til Christianssand. Yt- 

 observationspunkterna aro der 2 i Kattegatt och de ofriga 

 5 inom Skageracks omrade. For att fullstandigt under- 

 soka Nordsjon fordras emellertid 1 linie ifran Bergen till 

 Rotterdam, en ifran Goteborg till London och 1 ifran 

 Goteborg til Orkney oarne. Dessa linier aro de vigtigaste. 



Talaren visade a ett framlagd ytkarta Nordsjons till- 

 stand i februari 1890. I det ifran Baltiska strommen 

 kommande vatten kan man observera en bestamd ut- 

 gaende rorelse. Detta har kunnat iakttagas med till- 

 hjelp af observationer ifran de danska fyrskeppen, hvilka 

 stalts till vart forfogande genom Dr. Paulsens tillmotes- 

 gaende. 



Det skulle icke vara svart att kunna astadkomma 

 en hydrografisk karta for hvarje manad, representerande 

 temperaturen och ytforhallandena. Men en svarighet 

 forefinnes dock, och det ar, att vi icke veta nagot om till- 

 standet i de djupa lagern af „Norska rannan". Dervid er- 

 fordras djupvattensobservationer, der racka icke ytobser- 

 vationerna till. Derfor aro ocksa vara undersokningar 

 icke sa m^^cket varda som vi hoppats. Om vi i framtiden 

 kunde intressera norska vetenskapsman for denna sak, 

 skulle resultatens varde med all sakerhet kunna mang- 

 dubblas. Om emellertid denna fraga icke vinner intresse 

 i Norge, maste vi Svenskar lemna hela nordsjoomradet, ty 

 det tjenar till intet i langden att ga fram der med endast 



