32<> DI8KU88ION8M0DEB. 



Hypnotiseren ikke enten ved Suggestion eller ved at be- 

 nytte sig af 0jelaagenes kataleptiske Tilstand lukker dem 

 til ved et svagt nedadgaaende Tryk paa de everste 0je- 

 laag. Ogsaa her virke to Nerver kontrabalancerende mod 

 liinanden, idet Oculomotorius ved Muse, levat. palpebr. 

 sup., understottet af N. sympathicus's Virkning paa de 

 Miiller'ske vertikale glatte Muskelfibrer i det overste 

 0jelaag, soger at holde 0jet aabent , medens N. facialis 

 ved Palpebralfibrerne af Muse, orbicularis oculi S0ger at 

 lukke det. N. facialis lober nemlig i en lsengere Strsek- 

 ning Side om Side med den fra Art. basilaris udspringende 

 Art. auditiva, der sammen saavel med den nsevnte Nerve 

 som med N. acusticus trseder ind i Meatus auditorius 

 internus . hvorefter Arterien forsyner hele det perifere 

 nervose Horeapparat med arterielt Blod. Ligesom de for 

 omtalte storre Stammer af Vertebralarteriernes Kargebet 

 virker nemlig ogsaa ved denne Arterie den stserkere Blod- 

 f}dde som Pirring for N. facialis og fremkalder, naar det 

 overste 0jelaag er lukket, den ejendommelige, ofte be- 

 skrevne nbrilla3re sitrende Bevsegelse af dette, en minimal 

 klonisk Facialkrampe, som man kan iagttage hos de fleste 

 Hypnotiserede. — Den paa Grund af Art. auditiva's Ud- 

 videlse opstaaende staBrkere arterielle Blodforsyning af 

 det perifere nervose Horeapparat foraarsager nu i dette 

 en forhojet Modtagelighed for den ydre Lufts Lydsving- 

 ninger, en Hyper akusis, som er beskreven af mange Iagt- 

 tagere og af Beaunis bekrseftet ved nojagtige Forsog. 



Mod den her fremsatte Antagelse, at en stserkere Blod- 

 fylde i Arterier, der ligge tset op til den 3die, 5te og 7de 

 Hjernenerve, maa frembringe de for omtalte motoriske og 

 sekretoriske Fsenomener, kunde man fremfore den Indven- 

 ding, at en saadan foroget Blodfylde na3ppe kunde vsere 



