82 ANDET FJTCLLESM0DE. 



halinerna pa ytkartan gingo alia fran SV. til NO. Tvar- 

 snitten visade, att dessa farskare ytlager voro maktigast 

 vid Ostersjons vestra sida, under det de saltare botten- 

 lagren tilltogo i maktighet mot ostra och sodra sidan. 



Genom ytvattnets rorelse uppstar i de undre lagren 

 en strom i motsatt riktning („reaktionsstrom u ). Ytlagren 

 medfora nemligen genom friktion vattenpartiklar fran 

 underlagret, hvilka maste ersattas genom tillstromning af 

 nya vattenmangden utifran och nedifran. Salunda 

 indragas saltare vattenslag sasom understrom in i Oster- 

 sjon genom den utgaende ytstrommens reaktionsverkan. 

 Derjemte paverkas de instrommande saltvattens partiklarne 

 naturligtvis af tyngdkraften, som tvingar dem att sjunka 

 nedat, anda tills de patraffa ett underliggande vattenlager 

 af hogre specifik vigt. De foras alltsa samtidigt inat och 

 nedat. Harigenom uppstar den egendomliga formation 

 af kilformiga, snedt ofver hvarandra lagda skikt hos Oster- 

 sjons vattenlager, hvilken sa tydligt ger sig tillkanna a 

 den hydrograflska langdprofllen. Inom hvarje sarskildt 

 skikt, som innehaller vatten af ungefar lika salthalt, blir 

 temperatnrens inilytande orienterande for vattenpartiklarnes 

 inbordes lage. Den temperaturvexling, som arstiderna 

 medfora, fororsakar salunda i Ostersjons homogena maktiga 

 ytlager en cirkulation, hvarigenom ett temp eratur minimum 

 af + 2° till -j- 3° C. uppkommer pa ett visst djup (30 till 60 

 meter) under ytan sommartiden. 



De saltaste vattenpartiklarne instromma naturligtvis 

 langs bottens djupaste rannor och samlas uti dess djupaste 

 bassiner, der de sasom ofvan ar sagdt kunna clifva lange 

 qvarstaende. Det saltaste vatten, som 1877 patraifades 

 inom den egentliga Ostersjon, inneholl nara 17°/ 00 . Det 

 fanns i bassinen oster om Bornholm. 



