86 \M>IT FALLE8M0DE 



•I. som under \'iu(c]ii bildal varmekallan i mellersta 

 Skagerack, afstangdi frail beroringen med atmosfaren, och 

 arets kallaste bid intraffar for Svenska kusten. Den Bal- 

 tiska strftmmens framryckande langs Bohuskusten ar 

 atfoljd af ganska markliga fenomen. Den framskjuter i 

 kilformiga lager af allt kallare och farskare vatten, hvilka 

 tillvaxa i maktighet invid kusten oeh trycka de salta och 

 varmare bottenlagren nedat och utat mot djupet. Foljden 

 af detta blir i forsta rummet, att sillfisket upphor. Natur- 

 ligtvis maste man antaga, att detta kan ske afven af 

 andra orsaker. Men genom iakttagelser under 3 ars tid 

 ar visadt, att sillfisket upphort, da den namda hydrografiska 

 formationen af vattenlagren intrader. 



Intraffar lugn och kail vaderlek under denna tid, sa 

 afkylas de framryckande lagren af Baltiskt vatten mer 

 och mer fran ytan. Alldenstund tathetsmaximet ligger 

 lagt, sjunka de afkylda ytpartiklarne ned till lagrets undre 

 gransyta, hvarigenom hela vattenlagret kan afkylas allt- 

 igenom anda til -f- 1,4° eller -5- 1,6° C. Ora nu ett annat 

 farskare vattenlager, hvars fryspunkt ligger hogre, af 

 strommen skjutes fram ofver det forra, sa kan en plotslig 

 iybildning intrafFa vid gransen mellan det ofre och undre 

 lagret. Det undre lagret verkar da sasom en koldreservoir, 

 hvilken upptager det vid utfrysningen frigjorda varmet, 

 hvarigenom uppstigandet af stora massor af iskakor pa en 

 gang till ytan forklaras. Scoresby observerade forst denna 

 slags isbildning i Gronlandshafvet. Han benamde den 

 pankaks-is (eljest tallricks-is), emedan iskakor eller skifvor 

 af rund form plotsligt synas uppstiga med kanten uppat 

 ur hafvets djup milsvidt omkring. Hvilka faror detta 

 innebar for fisket och for navigationen, fick man erfara 

 1878 — 79, da en hel flottilj af segelfartyg utanfor Bohus- 



