100 ANDKI r.T.LU'.SMoDI.. 



sta?rk Fordampning visner Planten; ogsaa herimod maa 



den kaempe, maa den have Beskyttelsesmidler, og disse 

 ere tildels <le samme, som vaerne mod for stserkt La 



Endelig liar Van det i Jorden, som allerede berort, 

 den allerstorste Betydning for Plantens Bygning , for 

 Fremkomsten af de forskjellige Former af Plantevsext og 

 • lisses Fordeling i Landskabet. 



Erindre vi nu disse Forhold og dernsest tillige de 

 hoje Varmegrader og det stserke Lys, som Troperne have 

 t'orud for vore Klimater, ville vi let forstaa de tropiske 

 Planters Forskjelligheder fra vore nordiske; mod for 

 stserkt Lys og for stserk Transpiration have de at ksempe, 

 og denne Kamp paatrykker dem sit Prseg. Da der i 

 fysisk Henseende kun er Grads-, ikke Vgesensforskjel 

 mellem de to Naturer, som vi sammenligne, er det natur- 

 ligt, at ogsaa Planterne i deres Bygningsforhold kun vise 

 Gradsforskjelligheder; de samme ejendommelige Bygnings- 

 forhold, som vi finde i Troperne, kunne vi derfor gjenfinde 

 i vor egen Natur, men blot langt svagere og sjeldnere. 



Den forste Vegetation, jeg vil nsevne, er Skovene. 

 Det er Klimatets Ensformighed i Forbindelse med 

 Fugtighed, navnlig i Jordbunden, der giver dem deres 

 Prasg. Sete i Frastand ligne de tropiske vore nordiske 

 Lovskove; det er de samme afrundede, blode Former, 

 men Lovets Farver ere for det Forste mere varierede, 

 hvad der er en naturlig Folge af de mange sammenblandede 

 Arter; og dernsest er Tonen i det Hele meget morkere, 

 ialfald har jeg aldrig seet en tropisk Skov klsedt i de 

 smilende lysegronne Farver, som vi med Rette beundre 

 og elske hos f. Ex. vor unge Birke- eller Bogeskov. 

 Grunden hertil er let at forstaa. Der er saa ofte talt og 

 skrevet om Tropernes evige Sommer og den aldrig 



