104 ANHKT l'.i:i,U.sM()|>r. 



Bladene rulle Big ind; paa mange CrotonbusK lae jeg, 

 at alle de Blade, der vare i Skygge, vare flade, men de, 

 so in Mew trufne af det direkte Solly s, havde rullet sig 

 mere eller mindre ind, saa at Undersiden, der er den 

 stserkest haarede, kom udad. Helt ukjendt er dette Vsern 

 mod Udtorring ikke hos os, men vi maa soge det paa 

 torre, sandede Marker, i Klitter, paa Heeler og lignende 

 Lokaliteter, som ialfald periodisk ere hede og udtorrede. 

 Ogsaa i Tropeskovene vil man forovrigt finde disse graa- 

 haarede Blade, navnlig troer jeg, at de ere hyppige hos 

 Lianer. Disse Planter have ikke sjeldent en xerofil Blad- 

 bygning, og Grunden hertil er let at indse; thi deres 

 Stsengler ere ofte mange Metre lange, men naa kun faa 

 Centimetres Tykkelse; de stige jo op i de hojeste Trse- 

 toppe, vandre fra Krone til Krone og hsenge i store Buer 

 ned mellem Trseerne; gjennem disse tynde Stammer skal 

 Vandet loftes fra en eneste Rod op til Bladene; det har 

 saaledes en enestaaende lang og trang Vej at gjennemlobe, 

 og om endNaturen har sogt at bode herpaa ved at gJ0re 

 Karrene i Stammerne, det vil sige Vandledningsrorene, 

 videre end hos alle andre Planter, saa er det dog let at 

 forstaa, at det ikke dermed altid er blevet overflodigt, at 

 Transpirationen bliver nedstemt. 



Saavel hos mange Lianer som andre Planter, baade i 

 Skovene og Krattene, trsefferman en anden Ejendommelig- 

 hed, der ej heller er helt ukjendt i vor Natur, men meget 

 hyppigere i Troperne, nemlig Maalkesaft; hugger man 

 sig frem i en tropisk Vegetation, vil man hvert 0jeblik 

 have Lejlighed til at se Mselkesaft i store, hvide Draaber 

 dryppe ned fra de overskaarne Stsengler. Vi vide endnu 

 ikke, hvad Mselkesaften tjener til i Plantelivet; forskjellige 

 Hypotheser ere opstillede, men ingen almindelig antagen. 



