524 DEM MEDICTN8KE UNDERSEKTION. 



skjellige Dele af Landet ]evere til Dovstummebefolk- 

 ningen, er hojsl ulige i Porskjellige Tidsperioder. 



2. Uheldige sociale For ho Id. Bled Hensyn til 

 dette Moments Betydning, da viser Kortet for 1886. at 

 Landets d0vstumrige Egne gjVnnemgaaende hore til vort 

 Lands mindst frugtbare og som Folge heraf tyndest 

 befolkede Egne — et Forhold. der naturligst finder sin 

 Forklaring deri, at de sociale og hygiejniske Forhold her 

 ere mindre gunstige end andre Steder i Landet, og som 

 navnlig er paavist tydelig for Sachsens Vedkommende 

 ved de der af Dr. Schmaltz foretagne Undersogelser. 



3. Arvelighedsf orhold. Ikke et eneste Individ 

 blandt de Dovstumme, nservserende Undersogelse omfatter. 

 havde en dovstum Fader eller Mo der. Saafremt man 

 altsaa kun betragter en pathologisk Tilstand som arvelig, 

 naar den med relativ Hyppighed optraader i to umiddel- 

 bart paa hinanden folgende Generationer. maa man fra- 

 kjende Arveligheden al Betydning som Aarsag til Dov- 

 stmnhed her i Landet. Hvis man derimod ogsaa anvender 

 Betegnelsen Arvelighed for saadanne Tilfselde, hvor en 

 pathologisk Tilstand overhovedet forekommer indenfor en 

 Slsegt med en relativ Hyppighed, da maa det siges, at 

 Arveligheden spiller en ikke ringe Rolle her i Landet, 

 idet ikke faa Dovstumme havde en eller flere dovstumme 

 naarmere eller fjernere SlaBgtninge. Saarlig hyppig havde 

 vore Dovstumme en eller flere dovstumme Soskende, ja 

 i 4 Tilfselde var der en dog fodt 5 dovstumme Born i 

 hvert jEgteskab. Og gaaer man endelig saa vidt at tale 

 om Arvelighed, naar ikke blot den samme pathologiske 

 Tilstand, men ogsaa andre med denne beslgegtede Til- 

 stande optrsede indenfor den samme Slsegt — hvad man 

 efter min Meiring er fuldstaendig berettiget til — ja, da 



