12*2 TREDIE K.KIiLESM0T)K. 



att sjukdomen var smittosam, kontagios; en sanning, som 

 dii tills ciidast fa lakare hade tillrackligt betonat. Men 

 nti glad j en ofver att hafva vunnit en sadan hallpunkf 

 skvndade en och annan att skjuta ofver malet, och man 

 liar derfore uti skrifter amnade for den stora allman- 

 heten fatt lasa bland annat, at tuberkulosen ar endast 

 arftlig pa sadant satt, att man arfver bacil- 

 lerna fran sjuka familjemedlemmar. En sadan sats ar 

 ytterst beqvam, dess praktiska foljder aro j^tterst enkla, 

 om ocksa stundom pakostande att utfora. och de lyda 

 kort och godt: ^aflagsna den friske ur den sjukes grann- 

 skap, och allt ar godt u . 



Nar emellertid infektionslaran. som beherrskar nu- 



7 



tidens medicin, hade hunnit att nagot sansa sig sjelf, in- 

 sag hon, att allt var icke fardigt genom doktrinen om 

 bakterierna och deras inverkan pa lefvande celler och 

 organismer. Detta var en sida af saken, men det fanns 

 ocksa en annan, en obekant storhet, ett x, om man sa 

 vill namna det, och den kan kallas disposition, dess 

 motsats immunitet. Nar bacillerna traffa en immun 

 organism, blir foljden ingen, nar de traffa en dispone- 

 r ad organism, uppstar sjukdom. Man kan med skal saga, 

 att kanske intet problem i denna stund bearbetas sa 

 flitigt inom laboratorierna som just immunitetsfragan. 

 Nu ar det en gammal iakttagelse, att lungsoten i en 

 mangd af fall tyckes vare arftlig; forklarar man saken 

 salunda, att blott bacillerna arfvas, sa har man i och med 

 detsamma rent af fornekat den gamla tolkningen af 

 hithorande fakta och uppstalt en ny teori. En sadan 

 nodgar oss alltid att granska och justera vara iakttagel- 

 ser och har derigenom ett stort varde. Under vantan 

 derpa, att den experimentela vetenskapen skaflfar oss upp- 



