TEEDIE F-ELLESM0DE. 135 



op med paa Krogen andre mserkelige Ting (Glassvampe , 

 som andre Steder (ved Japan og Filipinerne) ogsaa ere 

 Gjenstand for et Slags Fiskeri paa betydelige Dybder. 

 Og man havde jo lsenge vidst, at der ved Norges og 

 Skotlands udstrakte Klippekyster er et Belte, „S0trseeriies 

 Region", rigt paa store, trseagtige Koralformer, der atter 

 huse langpiggede Soborrer, Medusahoveder og meget 

 Andet, stort og smaat — saa langt gik altsaa endnu et 

 forholdsvis rigt Dyreliv, hvorfor skulde det ikke kunne 

 gaadybere? Og saa havde man jo endelig den gamle og 

 stedse nye Erfaring, at Havet efter heftige Storme skyller 

 op paa Kysten mserkelige Dyreskikkelser, som man ellers 

 aldrig faaer at se, og som aabenbart komme fra ukjendte 

 Dybder: ksempemsessige Blseksprutter eller saakaldte 

 „S0mimke", der ikke, som man troede for nogie Aarhun- 

 dreder siden, varsle om Himlens Vrede, om Dod og 

 Pestilens, men kun aflagde Vidnesbyrd om den Verden, 

 hvorfra de kom; sjeldne Fiskeskikkelser, vseldige Maane- 

 fiske, sorte. smaaojede Tudsefiske, solvblanke, rodfinnede 

 Glansfiske med Maven fold af Nseb af ukjendte Bla3k- 

 sprutter, samt Vaagmsere og Sildekonger, af saa los og 

 skjor en Bygning, at man nsesten altid faaer dem i en 

 lemlsestet Skikkelse. og at de aabenbart kun kunne have 

 levet under fuldstsendig rolige og stille Forhold, uberorte 

 af nogen Bolgebevsegelse — Altsammen Herolder fra en 

 ny Verden, der bebudede en fremrykkende Kundskabs- 

 forogelse om det, der hidtil havde vseret skjult i Dybdernes 

 Morke. Thi til at ernsere disse tildels meget ansehge 

 Fiske og Blseksprutter kra?ves der jo ojensynlig et rigt 

 Dyreliv af anden Art. Den, hvis Tanke tumlede med alle 

 disse Forhold, kunde ikke berolige sig med, at alt dette kun 

 var Undtagelser, der som saadanne bekraaftede Reglen: 



