DISKUSSIONSM0DER. 161 



ligt, ar det ej svart att be visa, att man kan astadkomma 

 utmarkta arbeten mom en gren af astronomien utan att 

 vara synnerligen fortrogen med de ofriga. Flera bland de 

 amatorastronomer, hvilka med allt skal raknas bland 

 astronomiens yppersta man, skulle sakerligen kant sig 

 foga val till mods, om de forsatts i en sadan stallning, att 

 de maste halla offentliga forelasningar ofver exempelvis 

 theoretisk astronomi. Men, hvilken oersattlig forlust for 

 vetenskapen skulle det ej varit, om de ansett sina kun- 

 skaper otillrackliga afven for forskningar inom stjernornas 

 verld. Men de hafva haft nog forstand att utvalja at sig 

 sadana omraden af astronomien, inom hvilka de egt eller 

 utan svarighet kunnat forskaffa sig tillrackliga insigter. 

 Det ar dessa lysande forebilder i begransning, som amator- 

 astronomen maste folja, om han vill blifva annat an en 

 omklig fuskare. 



Hvilka aro da de omraden af astronomien, som lampa 

 sig for amatorverksamhet? De kunna efter omstandig- 

 heterna vara ratt inskrankta eller ratt omfattande; med 

 ett gemensamt ord kunna vi beteckna dem med namnet 

 Astrofj^sik. Yisserligen finnas amatorastronomer, som med 

 stor utmarkelse egnat sig at astronomiska precisions- 

 observationer t. ex. Dembowski, Carrington, Engelhardt, 

 Burnham, Pihl. Men detta blir dock mera undantag an 

 regel, och krafver nodvandigt vissa matematiska underlag. 

 Som regel ar den rena astrofysiken det for amatorastro- 

 men lampligaste faltet. Men astrofysiken ar, afven den, 

 en numera ganska omfattande vetenskap, mellan hvars 

 olika delar ett val maste traffas; och vid detta val gora 

 sig jemval rent praktiska hansyn gallande. Det iinnes 

 flera delar af astrofysiken, hvilka for ett framgangsrikt be- 

 arbetande krafva astronomiska instrumenter af stora • dimen- 



11 



