258 DISKUSSIONSM0DER. 



versiteter; man er overalt endt med at modes eller er paa 

 Vejen til at modes paa alle vsesentlige Punkter, og intet- 

 ds seer man nutildags paa den medicinske Under- 

 visnings Omraade saa stserke Brydninger som dem, man 

 var Vidne til i forrige og Begyndelsen af dette Aar- 

 hundrede: Kampene for den kliniske Undervisnings Ind- 

 forelse ved Universiterne og for Sammensmeltning af den 

 kirurgiske og medicinske Undervisning have intet Side- 

 stykke i vore Dage. Men hver Tid har sin Plage, og den 

 medicinske Undervisning krsever stadig Reform, ikke blot 

 den jaevne, umserkelige Omprsegning, der hsenger sammen 

 med Undervisningsmidlernes og Methodernes Udvikling og 

 Forbedring, men ogsaa den mere springvise, organisa- 

 toriske Reform, der betinges af Videnskabens livlige Ud- 

 vikling. Det Nye , som i den ene Menneskealder giver 

 Videnskaben dens Prseg, vil i den nseste Menneskealder 

 gjore sine Krav gjseldende paa Undervisningens Omraade. 

 Ud fra dette Synspunkt vil det strax falde i 0jnene, 

 hvad det er for en Hovedvanskelighed, med hvilken 

 vi have at ka^mpe, naar vi nutildags skulle ordne 

 den medicinske Undervisning paa en tidssvarende Maade. 

 I den midterste Trediedel af vort Aarhundrede var 

 det den makro- og mikroskopiske pathologiske Anatomis 

 og den experimentelle Fysiologis masgtige Udvikling, der 

 pra9gede Medicinen. Lsegerne af den gamle Skole saae 

 med Gru, hvorledes Klinikken fik sine Hoved-Impulser 

 fra Sektionsstuen og Tiaboratoriet; men de to Hjselpe- 

 videnskaber gik deres sejrrige Gang og gjorde sig snart 

 gjaaldende ogsaa paa Undervisningens Omraade; her- 

 hjemme var det jo Eschricht og Panum paa den ene 

 Side, Fenger og Reisz paa den anden, som tilforte vor 

 Undervisning det nye Stof. Men det ved den historiske 



