2t:>0 DISKUSSIONSM0DER. 



10 Seniestre, hos os viste det sig for faa Aar siden, at 

 over Halvdelen af de Studerende brugte 14 og en stor 

 Del 13 eller 15 Semestre. I Norge havde af 235 Stu- 

 denter 181, altsaa den langt overvejende Del, studeret i 

 12—15 Semestre, 13 i 8 til 11 Semestre; i Sverige har 

 Studietiden naaet den ligefrem pathologiske Lsengde af 22 

 Semestre eller mere; det Samme er Tilfselde i Finland. 

 Efter mit Skjon maa en flittig Mediciner, naar Studiet og 

 Undervisningen er godt ordnet, kunne naa en tilfreds- 

 stillende Uddannelse i Lobet af omtrent 12 Semestre; men 

 vi ere allerede nu her i Landet godt paa Veje til at 

 komme op imod 14 a 15 Semestre, og naar man som hidtil 

 vedbliver med at foje nye Undervisningsfag til, udennogen- 

 sinde at gjore Forsog paa at sksere bort eller indskrsenke 

 Fordringerne paa noget Punkt, saa trsenger det Sporgs- 

 maal sig frem, om hvilket jeg skal tillade mig at gruppere 

 disse Bemaerkninger : 



Hvorledes kan man hensigtsmsessig dsemme op for 

 det medicinske Studiums og den medicinske Examens 

 rivende Vsext, uden at Undervisningen eller Uddannelsen 

 derved tager Skade? — thi, som sagt, paa dette Punkt 

 rigger i Virkeligheden den centrale Vanskelighed for Ord- 

 ningen af det medicinske Studium nu for Tiden. 



Der er flere Veje, ad hvilke vi kunne arbejde hen 

 til en saadan hensigtsmsessig Begrsensning: Den mest 

 radikale Fremgangsmaade, at f-jerne hele Undervis- 

 ningsfag, kan kun benyttes i meget ringe Omfang, og 

 selv da kun i Nodsfald; de allerfleste Fag, der indgaa i 

 de medicinske Examina, er det absolut nodvendigt for 

 den videnskabelig dannede Lsege at kjende Noget til; de 

 Discipliner, der kunde vsere Tale om at fjerne, ere, som 

 vi senere skulle faae at se, kun faa og lidet omfangsrige, 



