28 DISKUSSIONSM0DER. 



ningen saaledes, at den Studerende kan uddannes til at 

 blive en selvstsBndig Iagttager. Hidtil havde man vseret 

 plaget med for mange Lgereboger og havt for lidt Natur- 

 studium. I Talerens Studeretid var der i Norge for mange 

 La?ger og for faa Patienter; der var vel et Materiale, der 

 kunde lsegges til Grund for et Naturstudium, men det blev 

 ikke udnyttet, og det Samme gjaldt vistnok nn i endnu 

 hojere Grad. For den, der begynder sit medicinske 

 Studium, kom det an paa at uddanne sine Sanser, hvad 

 Skolens Uddannelse ganske har forsomt. Den Studerende 

 maa vsennes til at se og iagttage, men det var da en 

 Mangel i Norge, at 40 — 50 Studerende samles om nogle 

 faa Patienter, som mange af dem ikke engang kunne faae 

 0je paa. Et Parti paa 8 — 10 Studenter vilde derimod 

 under en dygtig Lserers Vejledning kunne fores til at 

 gjore selvstsendige Observationer, saa at de ikke vilde 

 vsere henviste til udelukkende at tilegne sig Lsererens 

 Meninger, men kunde vsennes til selv at studere. Med 

 Hensyn til Specialfagene henholdt han sig til Indlederen, 

 men kunde dog ikke vsere enig i, at Hygiejnen ikke 

 skulde egne sig til at vsere Skolefag. Der kunde vel ikke 

 vsere Tale om at meddele Skoledisciple Kjendskab til alle 

 Hygiejnens Specialiteter, men det var en uafviselig Op- 

 gave at fremkalde en bedre Forstaaelse af Hovedpunkterne 

 i Sundhedslseren. om hvis allersimpleste Ssetninger der for 

 Tiden hersker den sorgeligste Uvidenhed i Befolkningen. 



Professor Run eb erg, Helsingfors, uttalar, att afven 

 i Finland lider den medicmska undervisningen i afseende 

 pa undervisningstiden, mahanda i hogre grad an i Sverige, 

 af hvad ref. benamnt en pathologisk langd. Medeltiden 

 for de medicinska studierna har nemligen uppgatt till 



