248 DI8KUS8IONSM0DBB, 



Prof Lange bemaerkede, at dervar mange flere Und- 

 ^elser end de anforte, f. Ex. Filices , CoronaruSj Caryo- 

 ]>J></H(a>-< (,■ JIi/'j»>rasta / n(ac)€(B, hvilke sidste ikke vare afledede 

 af Slaegtsnavne. Fluvialcs var mange Steder anvendt og 

 heldigere end PotanwgetOHaccce. Mod Synantheraci ne anfortes, 

 at den Karakter, hvortil Navnet sigter, ogsaa findes hos 

 andre Familier; Lignende gjaldt Asperifolice. 



§ 2. Underarters, Varieteters og Formers Be- 

 tegnelse. Underarter betegnes ved en * foran 

 Navnet, og deres Kjon retter sig efter Slaegtens. 



Til Betegnelse af Varieteter og Former bor 

 ikke ben}'ttes grseske eller latinske Bogstaver (und- 

 tagen i Monografier), men ^var." og „£". Navnene 

 bor i Kjon rette sig efter „varietas u og „forma u r 

 altsaa altid Q.. 



Det anbefales . for nye Varieteter og Former at 

 give Navne, der ere saa betegnende som muligt til 

 Adskillelse fra Hovedarten og andre Varieteter eller 

 Former. 



Prof. Lange motiverede kort Paragrafens Indhold. 



Prof. Fries kunde ganske slutte sig til Paragrafens 

 forste Afsnit, men ansaa det andet Afsnit for uheldigt, 

 idet det medforte Uoverensstemmelse mellem Monografier 

 og floristiske Vserker. Han anbefalede de grseske Bogstaver 

 som kort ere end „var.". Han sluttede sig ganske til det 

 3die Afsnit og tilfojede , at man saa meget som muligt 

 burde undgaa at anvende Personnavne ogsaa til Artsnavne. 



Lektor Gr on vail kunde ikke indse, hvorfor Begre- 

 bet ^subspecies" skulde afvige fra den Kegel, som folges 

 af „varietas u og „forma". 



Dr. Nordstedt sluttede sig til Prof. Fries, men 

 mente, at man kunde anvende saavel graeske Bogstaver 

 som „var. a , ligesom „subspec. u og „*" mods vare ninand en. 



