534 DEN MEDICINSKE UNDER8EKTI0N. 



gaa i Gottingen, paa Grundlag af meget mangelfuld 

 Uddannelse paa Barberstuen havde hele den mindre 

 Kirurgi i retmaessig Eje. Saa gjorde Renaissanoen sig 

 endelig ogsaa i Tyskland gjseldende med Hensyn til 

 Kirurgien, de gamle kirurgiske Forfattere studeredes paan y 

 med Iver, det nye Reform-Universitet i Gottingen 

 under Werlhofs Impulser og Hallers iEgide indsatte 

 Kirurgien som regelmsessigt akademisk Undervisnings- 

 fag, og den alsidig kyndige Haller overtog ufortrodent 

 ogsaa dette Fag sammen med sine andre. Men hvorledes 

 docerede han det? Kun rent theoretisk, fra Kathedret, og 

 i de 17 Aar, han var kirurgisk Professor i Gottingen, 

 rorte han aldrig noget Menneske med en Kniv; det lod 

 han den til Barberlavet horende Universitetskirurg Tholle 

 besorge; selv var Haller altfor bange for at skade noget 

 Menneske ved at bruge Kniven. Det var Tidens lserde 

 Kirurgi med den yderlige Reservation i praktisk Hen- 

 seende, tildels sammenhaengende med Hippokratismens 

 store iErefiygt for Organismen. 



Men snart naaede Gottingen Idealet, idet Hallers 

 Efterfolger Roderer og endmere Richter, der ogsaa fejres 

 som den tysk-videnskabelige Kirurgis egentlige Grund- 

 lsegger, forstode at bearbejde Modssetningerne, detgammel- 

 dags LaBrde og hele den nye praktiske Reformretning, til 

 en organisk Enhed. Til Slutning skitserede Taleren kort 

 Udviklingen i Skandinavien og dva3lede navnlig ved den 

 danske Kirurg Heuermann, som repra3senterede det Nye 

 fuldt ud, men ikke formaaede at trsenge igjennem, trods 

 sin Dygtighed, netop fordi han havde for Lidt af de lserde 

 Forudssetninger og for Meget af Barberen. 



Taleren beklagede Tidens Knaphed, som hindrede 

 ham i at komme dybere ind paa iEmnet. 



