AABNINGSM0DET. 67 



dragna linier, af hvilka saledes 567 ga pa hvarje milli- 

 meter. En mikroskopisk undersokning visar, att linierna 

 aro betydligt finare an mellanrummen ooh sakerligen ej 

 uppga i tjocklek till mer an ^^^ mm. Ett sadant gitter 

 sprider som bekant ljuset ej blott i ett, utan i en hel rad 

 af olika spektra, af hvilka tva och tva aro lika langa och 

 borde vara lika ljusa, medan de spektra, som ligga langre 

 ut, bli allt langre och svagare. En egendomlig, mig for 

 ofrigt obekant method vid linieringen af dessa gitter. har 

 mojliggjort for prof. Rowland att i sina gitter infora dels 

 den anornalien, att spektra pa ena sidan om midten aro 

 betydligt ljusare, an pa den andra, dels att gora ett par 

 spektra af hogre ordning mycket ljusare , an theorien 

 utvisar. I mitt gitter ar t. ex. spektret af 4de ordningen 

 lika ljust, som det af la och det af 3dje annu nagot 

 ljusare. Deima markvardiga egenskap bidrager i hogsta 

 matto till den utomordentliga kraften hos spektroskopet. 

 Sjelfva instrumentet ar under min ledning bygdt af 

 mekanikern prof. Jiirgensen i Kjobenhavn. Da det, for 

 att kunna anvandas for det afsedda andamalet, maste vara 

 anbragt pa refraktorn a observatoriet i Lund, der jag da 

 annu befann mig, och det derfor var af yttersta vigt, att 

 instrumentet ej blefve alltfor tungt, ar det forsedt med 

 endast en tub med objektiv af 81 mm. och en brannvicld 

 af 118 cm., hvilken pa samma gang tjenstgor som colli- 

 mator och observationstub. Den af mig vanligen be- 

 gagnade forstoringen uppgick till ej mindre an 65 ganger. 

 Med denna betydliga forstoring, anvand pa det redan sa 

 starkt dispergerade spektret af 4de ordningen, erholls en 

 spektralbild af utomordentlig detaljrikedom och utstrack- 

 ning. Alia de profobjekt, hvilka hittills anforts som bevis 

 pa kraften hos spektroskop, visade sig alltfor latta 



5* 



