31 k J MSKUSSTOXSMOPKR. 



ham ogsaa Bom Menneske. Man er Era Barnsben opfedt 

 til at tro, at Bpirituose Drikke virke styrkende, men er 

 man selv bleven totalafholdende, og har man erfaret, hvad 

 det er for en Nydelse, — for at bruge et Udtryk, der 

 kan synes paradoxalt. — der opnaaes ved fuldstsendig at 

 vsere fri for al IndfTydelse af alkoholiske Drikke, begynder 

 man at forstaa, at de gavnlige Virkninger, der tilskrives 

 dem ved Sygesengen. maaske ere et Blsendvserk. Han 

 skulde ikke fremkomme med statistiske Data, da han 

 ikke troede, at Statistiken i Therapien har noget V»rd 

 overfor Modstanderne. Kan man paaberaabe sig 10 Til- 

 fselde, forlange de 100, og kan man nsevne 100, ville de 

 have 1000. Man maatte hellere holde sig til Exempler, 

 og han skulde anfore et enkelt Exempel, der var saa godt 

 som mange , paa Folgerne af at anvende Alkohol som 

 Lsegemiddel overfor Born. For et Aarstid siden blev en 

 Dreng paa 5 Aar syg, og da Lsegen troede, at det var en 

 begyndende Ftisis, hvortil der var arvelig Disposition, 

 sagde han til Moderen, at Barnet skulde have saa meget 

 Spiritus som muligt, ikke almindehgt 01 eller Vin, men 

 bajersk 01, svensk Banko og grsesk Vin. Tilsidst drak 

 Barnet 3 Pgegle sod grsesk Vin, d. e. 750 Gram paa en 

 Dag. Folgen var naturligvis, at Barnet var beruset fra 

 Morgen til Aften. Naar det kunde komme dertil, saa var 

 der et langt Skridt til alkoholfri Behandling. Det var en 

 Kjendsgjerning, at Influenzaen har vseret en sand Guld- 

 grube for Vsertshusholdere, Bryggere og Braendevins- 

 brsendere, og at Brugen af Kognak som Middel imod In- 

 fluenza har bidraget til at lsegge et godt Grundlag for 

 Alkoholisme. Derfor havde han medunderskrevet den 

 omdelte Opfordring til Laegerne, men han maatte frem- 

 ha9ve, at af de 3 Punkter, som vare opstillede i den, 



