80 ANPET FjELLESM0DE. 



vattnet, hvilken ej beroras af biologiska processer, var 

 alldeles normal. Hum lange detta tillstand rackt hos det 

 afsparrade bottenlagret i Ostersjons djupaste hala, ar ej 

 mojligt att saga. 



Geografiskt bilda Balterna och Oresund gransen mellan 

 Nordsjo- och Ostersjoomradet. Ur hydrografisk och afven 

 ur biologisk synspunkt ar den verkliga skiljegransen en 

 annan och bildas af den undervattenstroskel, som finnes 

 mellan Falster och Tyska kusten V. om Riigen. Oster 

 om derma linie har vattnet den for ett innanhaf karak- 

 teristiska beskaffenheten, nemligen en jemforelsevis lag 

 och jemt fordelad salthalt, hvilken ar underkastad ringa 

 vexlingar. Sa t. ex. ar salthalten i ytvattnet fran Eligen 

 anda till N.O. om Gotland ar efter ar funnen ganska lika, 

 mellan 7 och 8°/ 00 . Vester om Riigen och Falster moter 

 man ater pa alia djup en mycket storre och ytterst vex- 

 lande salthalt (i synarhet under olika arstider) hos vattnet. 



Foredraganden redogjorde for. huru de hydrografiska 

 undersokningarne numera utforas under de Svenska expedi- 

 tionerna. Vattenprof upphamtas fran olika djup medelst 

 en varmeisolerande vattenhamtare (som forevisades). Iso- 

 leringen utofves har af vattnet sjelf, hvilket i tunna kon- 

 centriska lager omgifver vattenhamtarens inre del, hvilken 

 derigenom skyddas for varmeutbyte med det omgifvande 

 hafsvattnet under instrumentets upphalning. Det upp- 

 hamtade vattenprofvet undersokes pa 1) temperatur, 2) 

 gashalt (syre, qvafve och kolsyra) samt 3) salthalt. Denna 

 sistnamde bestamning ar den Wgtigaste och utfores alltid 

 medelst kemisk analys. Foredraganden visade, huru man 

 efter salthaltsbestanmingarne konstruerar hydrografiska 

 kartor og profiler. En dylik karta och profil ofver hela 

 Nordsjo- och Ostersjoomradet forevisades. Har forekomma 



