808 DISKUSSIONSM0DER. 



Dirigenten bad folgende Talere om saa vidt muligt 

 at begraense Diskussionen til, hvad der vaasentlig angaaer 

 den videnskabelige Del af Sporgsmaalet, Brugen af Alko- 

 hol som Medicin, da Diskussionen ellers kunde fores 

 meget vidt. 



Prof. Ribbing, Lund, yttrade, att det torde kanske 

 icke vara obekant, att den stora allmanheten i manga 

 hanseenden ar mycket laraktig. Sarskildt galler detta pa 

 det medicinskt - vetenskapliga omradet, men den ar pa 

 samma gang ytterst benagen for ofverdrifter. Salunda 

 veta vi, att i slutet pa forra arhundradet och i borjan af 

 detta den stora publiken hade mycken benagenhet att 

 ofverdrifva t. ex. betydelsen af bloduttomningar, sasom 

 behandling med aderlatning, koppning, blodiglar m. m., 

 hvilket horde till den tidens behandlingsmetod. Nu 

 hafva vi emellertid kommit derifran. Den medicinska 

 vetenskapen har funnit, att onekligen goda resultat kunna 

 vinnas genom behandling med alkohol. Afven denna 

 behandling har i vara dagar ofverdrifvits. Den lakare, 

 som icke intager en fullt absolutistisk standpunkt i detta 

 afseende, utan i vissa medicinska fall gerna behandlar 

 med alkohol, maste, just med afseende a den stora pu- 

 bliken, vara mycket forsigtig. Det ar icke ovanligt att 

 man far hora, att en ung dam, for litet nervositet eller 

 for svaghet, af vanner och vans vanner far det radet att 

 begagna konjak. De, som gifva ett sadant rad, kunna ju 

 icke mistankas att hafva gjort detta i nagon dalig afsigt. 

 Man blir understundom af foraldrar tillspord om det icke 

 vore ska! att deras unga flicka, som lider af bleksot, 

 skulle borja begagna konjak. Da man gifvetvis afstyrker 

 detta och pa fraga om orsaken till detta afstyrkande 



