2 IilsK!<si<.\sMoi)l.i;. 



derimod at komme til en klar Forstaaelse af de indre 

 Karotiders Tilstand under Hypnosen, da to forskjellige 

 Tilfaelde her ere mulige. Den rimeligste Antagelse er 

 vistnok den, at Karotiderne under Hypnosen ere for- 

 snsBvrede, da herved utvivlsomt de kortikale Dele af den 

 store Hjerne ville blive svsekkede i Funktionsevne. Der 

 vilde ogsaa paa denne Maade komme en vis Ligevsegt i 

 den arterielle Blodtilforsel til Hjernen, idet den forogede 

 Tilforsel gjennem Vertebralarterierne vilde kompenseres 

 af den formindskede gjennem Karotiderne, hvorved der 

 saaledes under Hypnosen vilde vaere omtrent en lige saa 

 stor samlet Blodmsengde tilstede som under den normale 

 Tilstand. For en saadan Kontraktion af de indre Ka- 

 rotider under den hypnotiske Sovn taler endvidere den 

 Omstsendighed, at under Hy]^nosen de to ydre Karotider 

 ere udvidede, idet man nemlig konstant under samme 

 iagttager en staarkere Blodstromning til Ansigtet, en stser- 

 kere Rodme af Kinderne. hvilket jo ogsaa naturlig kan 

 tydes som en kollateral Fluxion i de ydre Karotider 7 

 fremkaldt ved de indre Karotiders Kontraktion. Skjont 

 saaledes denne Antagelse harmonerer godt med de hojere 

 psykiske Funktioners Tilstand under Hypnosen samt med 

 Fluxion en i Carotides externa^, bor man dog undersoge 

 Muligheden af et helt modsat Forhold , at under den 

 hypnotiske Sovn de indre Karotider istedetfor at vaere 

 kontraherede vare dilaterede. Var nu en saadan Dilata- 

 tion kun tilstede i en middelmaadig Grad, maatte den 

 store Hjernes kortikale Substans faae en foroget potentiel 

 Energi, hvad den utvivlsomt ikke har hos den Hypno- 

 tiserede , idet hos denne netop det modsatte Forhold 

 finder Sted. For at kunne frembringe en Depression i 

 Kortikalsubstansens Funktionsevne maatte folgelig Dilata- 



