DISKUSSIONSM0DER. 325 



dig fordrer, at Plexus caroticus int. Nervi sympathici 

 maa vsere i en foreget Aktion, maatte man jo have Grund 

 til at vente en Dilatation af Pupillen, og man seer ogsaa 

 meget almindelig, at Pupillen udvider sig ved Hypno- 

 sens Indtrseden. Endvidere seer man ofte en ejendommelig 

 Vexlen mellem Dilatation og Kontraktion af Pupillen, saa- 

 ledes at den efter forst at have udvidet sig strax efter 

 trsekker sig sammen, og denne Vexlen kan gjentage sig 

 flere Gange umiddelbart efter hinanden. Dette Forhold 

 synes at bero paa et vist Vexelspil imellem Virkninger af 

 N. sympathicus og N. oculomotorius om, hvilken af disse 

 Nervers Aktion der skal faae Overtaget. N. oculomotorius, 

 Pupillens kontraherende Nerve, er nemlig ligesom N. 

 trigeminus ved sit Udspring udsat for forstgerket Pirrings- 

 virkning af en udvidet stor Stamme fra Vertebral arteriernes 

 Kargebet, idet den strax ved sit Udspring i den Vinkel, 

 som Art. basilaris's laterale Endegren, Art. profunda cerebri, 

 danner med den tset bagved samme udspringende Art. 

 cerebelli superior, slynger sig om Art. profunda cerebri. 

 Ved et andet Fsenomen. som man, naar man vil henvende 

 sin Opmserksomhed derpaa, ikke sjeldent kan iagttage 

 hos de Hypnotiserede , trseffer man ogsaa en samtidig 

 Virkning af N. sympathicus og N. oculomotorius, idet man 

 seer Bulbus oculi bevsege sig temmelig langsomt hen under 

 det lukkede overste 0jelaag fra den ydre til den indre 

 0jekrog, hvorved Cornea med sin mindre Krumnings- 

 radius tydelig aftegner sig i en Prominens af det overste 

 0jelaags ydre Flade. Her bevirker N. oculomotorius Side- 

 bevsegelsen og N. sympathicus 0jegeblets Protraktion ved 

 sin Virkning paa de glatte Muskelfibrer i den Tenon'ske 

 Kapsel. — Ved Hypnosens Indtrseden lukke som oftest 

 0jnene sig; ofte vedblive de dog at staa aabne, naar 



