DISKUSSIONSM0DER. 327 



istand til at frembringe Pirringer, som vare tilstrsekke- 

 lige til at foraarsage de nsevnte Virkninger; men jeg skal 

 i saa Henseende gjore opmserksom paa, at disse Pirringer 

 virke paa de nsevnte Nerver lige ved deres Udspring, 

 hvor, som bekjendt, Nervernes Modtagelighed for meka- 

 nisk Pining er langt stserkere end lsengere ude mod 

 Periferien. Pirringerne have tillige paa Grund af Puls- 

 slagene en intermitterende Karakter og kunne til en vis 

 Grad sammenlignes med Nervepirringer , udforte med 

 Heidenhain's Tetanomotor, selvfolgelig med den For- 

 skjel, at de ere af en langt svagere Art. — Man kunde 

 endvidere mod den her fremhsevede Modssetning mellem 

 Karotidegebetets formindskede og Vertebralarteriegebetets 

 forogede Blodfylde indvende, at denne antagne Forskjel 

 i Blodfylde jo maatte i det Vsesentlige ophseves ved den 

 Forbindelse mellem de to Kargebeter, som foruden andre 

 Anastomoser de to Artt. communicantes posteriores give 

 Adgang til. Hertil skal jeg dog bemaerke, at disse Arterier 

 nsermest ved deres Udspring fra Karotiderne ogsaa maa 

 vsere forsnevrede, naar der er en forhojet Aktivitet i 

 Plexus carot. int., og desuden vil, da Blodtrykket i en 

 forsnevret Arterie er stserkere, end naar den er dilateret, 

 Blodstrommen i Art. commun. posterior ikke gaa fra Art. 

 profund. cerebri til Carotis int. , men lige modsat fra 

 Carotis til Art. profund. cerebr. — Der er dog et Sted i 

 den store Hjernes Kortikalsubstans, som tildels faaer Blod- 

 forsyning fra Artt. vertebrales, nemlig Lobus occipitalis, 

 hvor, som bekjendt, det kortikale Centrum for Synsfore- 

 stillingerne befinder sig. Denne Lobus er da ikke som 

 de tre andre Lobi i den store Hjerne nedsat i potentiel 

 Energi, men derimod forstserket, og herved kan man for- 

 klare sig den skserpede Synsevne , som oftere er bleven 



