SEKTIONEN FOR FYSIK. 361 



der Systemer af saadanne Tsepper, der ere ordnede i 

 parallele Retninger. Denne Ejendommelighed ved Tsep- 

 perne viser os en Forbindelse mellem denne Nordlysform 

 og en anden af et helt andet Udseende, hvad der nedenfor 

 skal omtales. 



Den danske Expedition udforte ikke alene regel- 

 maassige Observationer over Nordlysene hver Time af 

 Dognet, naar Fsenomenet viste sig, men paa Termins- 

 dagene, den lste og 15de i hver Maaned, bleve Nordlysene 

 beskrevne i Nordlysprotokollen hvert 5te Minut. Expedi- 

 tionen kunde saalecles skaflfe et sserlig rigt Materiale til- 

 veje over Nordlysenes Udvikling. Det viste sig da ved 

 disse Iagttagelser, at Nordlysta?pperne i Lobet af faa 

 Minuter kunne forsvinde og kun lade en svag Rest i 

 Form af et smalt, lysende Baand eller en rudimentger Nord- 

 lysbue tilbage. Omvendt saae man ofte et Nordlysbaand 

 hurtig at tiltage i Lysstyrke samtidig med, at det voxede 

 i Bredde og udsendte opadgaaende Straaler, saa at der 

 paa denne Maade blev dannet et Nordlystseppe. De svage 

 Baand og de store Nordlystsepper ere altsaa FaBnomener, der 

 ikke ere vsesentlig forskjellige, men som kun adskille sig 

 fra hinanden i ren kvantitativ Henseende. 



Hvis nu de omtalte Nordlysformer, der ere saa karak- 

 teristiske for de arktiske Egne, vare de eneste Former, 

 under hvilke Nordlyset viser sig, vilde dette vel for de 

 polare Lande vsere et sserlig hyppigt Fsenomen, men som, 

 hvor stor den apparente Storrelse end kan va3re, dog i 

 virkelig Rumstorrelse vilde va?re forsvindende lille 

 Sammenligning med Udstrsekningen af de store Nordlys, 

 der kunne vise sig i tempererede Egne. Et af de store 

 Nordlys, der i Efteraaret 1870 viste sig over Europa, var 

 saaledes af en saadan Udstrsekning, at Dele af det vare 



