|.~)0 BEKHONEN FOB BONEBALOG] OG GEOLO<M. 



holdighed. De seldste Lag, der ere dannede i den marine 

 Periode, indeholde kun en fattig og mager Fauna, vaesent- 

 lig kun bestaaende af Cardium edide, Mytilus edulis og 

 Ilydrobia sp\ man kan kalde disse Lag „Card iumlag". 

 Saa er der kommet en Tid, hvor de hydrograflske For- 

 hold ere blevne mere „oceaniske u end tidligere, 0sters og 

 Tapesarter og en Del andre Former ere indvandrede i 

 bestemt Rsekkefolge. Lagene fra denne Tid kunne kaldes 

 „Tapeslag u . Derpaa blev Vandets Saltholdighed atter 

 mindre, og der aflejredes paany Cardiumlag, og endelig 

 kom den nuvserende Tidsperiode, hvor Mya arenaria ind- 

 fandt sig, hvorefter Nutidslagene kunne kaldes „Myalag". 

 De hydrograflske Forhold have altsaa til forskjellige 

 Tider vasret forskjellige paa det samme Sted; ved 

 Roskilde- og Isefjord har Vandet forst va3ret temmelig 

 brakt, derpaa salt og atter igjen brakt. Men der gjor sig 

 ogsaa andre Forhold gjseldende: Paa samme Tidspunkt 

 have de hydrograflske Forhold vseret forskjellige paa 

 Steder, der ikke ligge ret langt fra hinanden. Medens 

 0sterslagene bleve afsatte i Roskildefjord, var Vandet i 

 0resund ikke salt nok til, at 0sters og Tapes kunde 

 trives der. 0sters- og Tapeslagene, der ved Roskildefjord 

 have en ganske anselig Udvikling, blive magrere og 

 magrere, jo lsengere man bevseger sig mod 0st, ved Esrom- 

 kanal hndes de ostligste Lag, og 0sterserne naa her ikke 

 naar den Storrelse som ved Roskildefjord, og Tapesarterne 

 mangle helt. 



Man vil nu kunne indse, at det ikke gaaer an uden 

 videre at sige: Haevningen har vseret saa mange Fod der 

 og saa mange Fod her, altsaa er Faldet til den ene eller 

 anden Side saa og saa meget; men man maa paa det 

 Nojeste tage vare paa, hvilke Lag det er, der ere hsevede, 



