DEN MEDICINSKE UNDERSEKTION. 533 



Anatom fra det 17de Aarhundrede. Moritz Hoffmann 

 t. Ex., da han kom til London og saae Harveys store Op- 

 dagelse for sine 0jne, kom med det karakteristiske Ud- 

 raab: Video seel non credo, saa viser dette en ensidiir 

 skolastisk Aandsretning , der ikke vil lade Iagttagelse 

 komme til sin Ret ligeoverfor den autoriserede Fordoni. 

 Idealet. ogsaa for videnskabelig Kirurgi, maa efter Tale- 

 rens Opfattelse soges i Amalgamation af disse to 

 forskjellige Grundretninger i i^andsudviklingen : Den 

 historisk-lserde og den kirurgiske. Men denne organiske 

 Forening af modsatte Elementer er tilvisse ikke let at 

 naa; han kunde som et Exempel henpege paa vor egen 

 zoologiske Videnskab, hvor de to Retninger skarpt brydes, 

 hvor den ene Skole holder exklusivt paa den empiriske 

 Iagttagelse, den anden , under Ledelse af vor gamle, 

 geniale Japetus Steenstrup, har et mere fordybet, lserdt 

 historisk-fllosofisk Syn. 



Tmidlertid er det Amalgamationen, der maa tilstraebes 

 som Idealet. og han skulde nu i nogle korte Trsek soge 

 at paavise det med Hensyn til Kirurgiens interessante 

 Udviklingsgang i forrige Aarhundrede, idet han skulde 

 fage Udgangspunktet fra Gottingen, det for vor Lsege- 

 videnskab i forrige Aarhundrede saa vigtige Universitet, 

 fra hvilket ogsaa alle de nordiske Lande fik saa vigtige 

 Impulser, og som fra sin tidlige Tid gjennem Haller og 

 Linne stod i saa noje Forbindelse sa?rlig med Upsala. 

 Kirurgiens hele Udviklingsgang i forrige Aarhundrede i 

 alle mere nordlige Lande giver Gottingen os et sammen- 

 trsengt Billede af. I Aarhundredets Begjmdelse huserede 

 Sniderne, offce glimrende Operaiorer, men udannede Em- 

 pirikere, rundt om i Tyskland, ydede al storre operativ 

 Hjaelp, medens Barberlavene rundt om i Byerne, saaledes 



