544 DEN MEDICINSKE UNDEESEKTION. 



kalladt. bade ur vetenskapliga och rent praktiska grander. 

 n all profylax sa val den internationella sora privata ar 

 ju stodd pa korrekta insigter i detta spridningssatt. Den 

 gamla laran om miasmor och kontagier anvandes annu 

 alltjemt till forklaring afven af denna farsots utbredning, 

 ehuru val den redan bordt utbytas, i enlighet med den 

 nya laran om infektion; infektionen blir istallet af tvenne 

 slag ex o gen och endogen. 



Vi finiia saledes annu till forklaring uppstallde huf- 

 vudsakligast endast 2 till utseendet lika sakert konsta- 

 terade men hva.randra bestamdt motsagande dogmer; a 

 ena sidan pastas det, att da farsoten tydligen infores, maste 

 den vara kontagios; a den andra, att enar den icke 

 meddelas fran person till pe rS( m och saledes ar icke- 

 kontagios, den icke heller kan infores. Ytterst nog- 

 granna undersokningar. som anstallts i Nord-Amerika i 

 afseende pa lokalens uteslutande inflytande pa gula 

 feberns spridning, hafva forledt storsta delen af dess for- 

 namsta lakare att hylla den miasmatiska asigten och som 

 ioljd daraf att forneka till och med sjukdomens inforsel 

 och exotiska natur, medan Franska och Spanska lakare i 

 detta orimliga fornekande funnit ett kraftigt stod i striden 

 for sin asigt om absolut smitta. Denna sednare asigt 

 ar val dessutom tor sin lattfattlighet annu den mest popu- 

 lara och far under en brinnande epidemi ett verksamt stod 

 af den ytliga betraktelsen, som blott uppfattar, att det 

 ena sjukdomsfallet intraffar efter det andra i de sjukes 

 omgifning, utan att tanka pa eller gora sig reda for att 

 sa. val kunde ske pa nagot annat satt eller af nagon annan 

 orsak. For att forklara denna uppenbara motsagelse, 

 hafva manga, sardeles nyare forfattare, som icke ansett 

 sig kunna forneka sa bestamda, som det synes, fran bada 



