30 AABNINGSM0DET. 



licit anderledes, nu maa den enkelte Yidenskabsmand 



sig, saafremi liau skal udrette noget Betyde- 

 : tlii Naturvidenskabens Grene ere nu saa mangfoldige 



rkt udviklede, de have sat saa mange Sideskud 

 og frembragt saa talrige Blomster og Frugter, at det langt 

 vilde overskride et enkelt Henneskes Arbejdskraft i Livet- 

 korte Tid at trsenge ind i alle Enkeltheder. D erf or maa 

 hver Gren af Videnskaben have sine egne Dyrkere, af 

 hvilke mange endog blive Specialister i Ordets snevrere 

 Betydning, idet de vselge et stserkt begrsenset Omraade 

 for at kumie trsenge desto dybere ind i Enkelthederne. 



Opdagelser og Fremskridt paa Naturvidenskabens Om- 

 raade finde jo nemlig Sted ad to Veje, dels ved Inspira- 

 tion og dels ved systematisk detaillerede Undersogelser. 

 Kun faa ere de Lykkelige, der kunne saa at sige gribe 

 nye Sandheder ved en Slags Indskydelse eller ved en 

 aandrig Opfattelse af tilfa3ldige Iagttagelser, men Viden- 

 skabens Historie frembyder dog en Del Exempler i denne 

 Retning. Jeg skal saaledes minde om Torricellis Op- 

 dagelse af Lufttrykket 1643, om Bradleys Paavisning af 

 Aberrationens Aarsag 1729, om Galvanis Opdagelse af 

 Beroringselektriciteten og om H. C. 0rsteds Opdagelse af 

 Elektromagnetismen. I alle disse Tilfselde spillede Inspira- 

 tionen en vis Rolle; thi Iagttagelsen var given, og det 

 gjaldt kun om at opfatte det Nye i denne og at t}^de det 

 paa rette Maade. Men i Regelen er Vejen til nye Sand- 

 heder af storre Rsekkeviclde lang og besvserlig. Man kan 

 sammenligne det Arbejde, som maa anvendes derpaa, med 

 det, der udfordres for at trsenge ind i en Bygning, hvis 

 Indgange ere skjulte. Sten paa Sten maa mojsommelig 

 losnes, forinden man omsider naaer at komme paa det 

 rette Spor til Bygningens Indre. Ved dette Arbejde 



