AABNINGSM0DET. 31 



understottes imidlertid vor Tids Naturforskere kraftig af 

 Nutidens frugtbare Theorier og Hypotheser, som bidrage 

 til at bygge Forudssetninger og fremkalde Indsk3^delser, 

 der i hoj Grad kunne afkorte Vejen til Maalet. Det er 

 Grunden til, at i vor Tid Opdagelser og Opfmdelser folge 

 saa hurtig efter hinanden, at man med fuld Ret kan 

 betegne vort Aarhundrede som Naturvidenskabens Blom- 

 stringstid. 



Naturvideuskabens nyere Historie gaaer ikke langt 

 tilbage i Tiden. Ganske vist liar Naturvidenskaben og 

 navnlig de mathematiske Videnskaber en Forhistorie, som 

 knytter sig til Oldtiden, men den derpaa folgende 1000- 

 aarige Stilstand paa det videnskabelige Omraade drager 

 en natmiig Grsense mellem den seldre og den nyere Tid. 

 Naturvidenskabens nvere Historie kan man derfor datere 

 fra Amerikas Opdagelse 1492. Fire Aarhundrecler ere 

 forlobne siden denne store Opdagelse, som vakte Sindene, 

 rokkede ved a?ldre Anskuelser og aabnede en hel ny 

 Verdensdel for de vaagnende Tnteresser, og gjennem disse 

 400 Aar er det, at Naturvidenskaben har udviklet sig til 

 sin nuvaBrende Hojde, langsomt i Begyndelsen paa Grund 

 af den Mistillid og Modstand, som blev dens Lod, men 

 senere med stedse stigende Hurtighed. 



Naar jeg i faa Trsek skulde skizzere Videnskabens 

 Fremgang gjennem dette Tidsrum, vilde jeg forst minde 

 om, at det lste Aarhundrede bragte os det Copernikanske 

 System, der satte Jorden i Bevsegelse og netop derved 

 fremkaldte en maagtig Modstand. Det 2det Aarbundrede 

 begynder med Galileis og Keplers Undersogelser, dels 

 ved Kikkertens Hja3lp, dels ad Beregningens Vej, som 

 forte til banebrydende Opdagelser paa Planetsystemets 

 Omraade, og det ender med Newtons Afslutning af Lauren 



