32 AABNINGSM0DET. 



om «lfii almindelige Tiltrsekning og Paavisning af Verdens- 

 rummets Bevaegelseslove. Det var Astronomiens store 

 Aarliundrede. Men ogsaa andre Videnskaber have deres 

 Myerkepunkter i dette Aarhimdrede. Jeg skal saaledes 

 nsevne Harveys Opdagelse af Blodomlobet 1616, som 

 aabnede et helt nyt Omraade for Fysiologien, og Newtons 

 og Leibnitz's Opfindelse af Diiferentialregningen, som 

 sluttede Aarhundredet paa en for den mathematiske 

 Videnskab banebrydende Maade. I det 3die Aarhimdrede 

 vaagnede de kemiske Videnskaber til Bevidsthed; det 

 begynder med Stahls Flogistontheori og ender med Ud- 

 viklingen af Lavoisiers nye kemiske System, hvis Hoved- 

 trsek endnu ere gyldige. Men ogsaa paa andre Viden- 

 skab ers Omraader blev Slutningen af dette Aarhundrede 

 banebrydende. Laplace skrev sin mecanique celeste, Cuvier 

 udviklede sine naturhistoriske Ideer, og Galvanis Opdagelse 

 af Beroringselektriciteten dannede en Indledning til det 

 4de Aarhundredes mangfoldige Opdagelser og Opfindelser, 

 som ere fulgte Slag i Slag med stedse kortere Mellemruum 

 Jeg vilde komme til langt at overskride de faa 0jeblikke, 

 der her staa til min Raadighed, om jeg vilde forsoge 

 endog blot ganske overfladisk at skildre dette maBrkelige 

 Tidsrums Opdagelser, men jeg kan dog ikke undlade at 

 minde om Orsteds Oj)dagelse 1820 af Elektromagnetismen, 

 som efterhaanden har fort til Opflndelsen af den elektriske 

 Telegraf, af Telefonen, Fonografen, de elektriske Motorer 

 og den praktiske Anvendelse af det elektriske Lys for- 

 uden meget Andet; endvidere om Daguerres Opfindelse 

 1839 af Lysbillederne, der forte til Fotografien med dens 

 talrige Anvendelser, deriblandt i den nyeste Tid Fotogra- 

 feringen af Stjernehimlen, der har aabnet 0jet for Gjen- 

 stande og Faenomener i det store Verdensrum, som selv 



