AABNINGSM0DET. 35 



fysiske som okonomiske, staaet til dens Raadighed som i 

 vor Tid. Tilliden til Naturvidenskaben og Interessen for 

 samme er derfor ogsaa nu almindelig og fsestner sig i alle 

 Samfimdslag. Medens den i tidligere Aarhundrecler havde 

 at ksempe med megen Mistillid og megen Modstand, kan 

 den i vor Tid glsede sig ved en oprigtig Tilslutning saa- 

 vel fra Folkenes som fra Regeringernes Side. En sedel 

 Kappestrid om at stotte og fremme denne kosmopolitiske 

 Videnskab gjor sig gjseldende mellem alle civiliserede 

 Nationer. 



Ogsaa vort Land liar bragt betydelige Ofre for dette 



Formaal. Jeg skal, som det er Skik og Brug ved vore 



Mo der, give en Oversigt over, hvad der i denne Henseende 



er udrettet fra det OfPentliges Side i de 19 Aar, der ere 



forlobne siden den sidste Sammenkomst i Kjobenhavn. I 



1873 var den nye botaniske Have endnn i sin Vorden, 



men Aaret efter blev den aabnet for Publikum, og 2 Aar 



senere stod det botaniske Museum til Afbenyttelse. Om- 



kring hele dette Anlseg grupperer sig et stort Antal 



videnskab elige Institutioner. der saa at sige karakterisere 



den nyeste Tid. I selve Haven er opfort et botanisk 



Laboratorium for Anatomi og Fysiologi, hvor ogsaa Bak- 



teriologien har fundet et midlertidigt Hjem. Ved Havens 



sydostlige Hjorne ligger det astronomiske Observatorium, 



og ved dets Fod, men skjult i Jorclen, det magnetiske 



Observatormm, som er forsynet med udmserkede Instru- 



menter, svarende til Nutidens Fordringer. Til Havens 



Bygningskomplex skitter sig den polytekniske Lsereanstalt 



med dens store Undervisningslokaler og betydelige fysiske 



og kemiske Samlinger. Under Opforelse er ligeledes ved 



Grsensen af Botanisk Have henimod Observatoriet Uni- 



versitetets nye kemiske Laboratorium og et mineralogisk 



