38 AABKIXdSMODKT. 



oing er, at der kummer Bylder eller Pasansamlinger rund 

 omkring i de forskjellige Dele af Legemet. Det seer ud. 

 som om Pusset var rlyttet — „raetastaseret" — over fra 

 del oprindelige Sted til forskjellige andre Depoter. 



Akkurat paa samme Maade kan det gaa efter en 

 Barselseng, og Barselfeber er fuldstsendig samme Syg- 

 dom; kun Udgangspuiiktet er forskjelligt. 



Som Aarsag til Betamdelsen forudsatte man tid- 

 ligere en thermisk, kemisk eller mekanisk Indvirk- 

 ning, som ved Reflex gjennem Nervesystemet frembragte 

 en stserk Blodtilstromning med Udsondring af hvide Blod- 

 legemer og Pusdannelse. Snart var det en Splint i 0jet, 

 snart en Flis i Fingeren, som frembragte Betsendelsen og 

 Pusset for ligesom at faae losnet Splinten og Flisen. Selve 

 Blodforo-if tning en tsenkte man sig betinget af Pusset, 

 som paa en eller anden Maade kom over i Bio det. Isser 

 A'ar det urent, stinkende Pus, som forgiftede Blodet, men 

 selv det rene, flodeagtige Pus, — skjont Produkt af 

 Legemets egne Celler — antog man kunde virke for- 

 giftende. 



Under almindelige Omstsendigheder skete dog ikke 

 dette. T Regelen maatte selve Blodaaren angribes. Det 

 var den beromte John Hunter, som netop for hundrede 

 Aar siden opstillede Blodaarebeta3ndelsen som Mellem- 

 led mellem den lokale Betsendelse og Blodforgiftningen, 

 og Lauren om Aarebetsendelsen har i dette Aarhundredes 

 forste Halvdel vseret yderligere udviklet af Pariser- og 

 Wienerskolen og liar ganske behersket Lseren om Blod- 

 forgiftningen. Ved Aarebetsendelsen havde man Betsen- 

 delsesproduktet — Pusset — inde i Aaren, og de gaade- 

 fulde Pusdepoter rundt omkring i Legemet var det let at 



