AABNIXGSM0DET. 51 



den slutsatsen, att flackarne likaval som facklorna hora 

 samrnan med solen. 



I och med vissheten harom var det naturligtvis afven 

 adagalagdt, att man genom observationer pa dem maste 

 kunna bestamma solens rotationstid. Galilei fann ocksa 

 genom sin a observationer, att solen vander sig kring sin 

 axel pa mindre an en manad. Hans manga andra observa- 

 tioner samt hans stormfyllda lif lemnade honom likval ej 

 ro att narmare studera dessa forhallanden. 



Men den, som gjorde detta med sa nrycket storre 



ifver, var hans samtida och hatske motstanclare, jesiviten 



Schemer. Denne uppfann mycket forbattrade methoder 



att iakttaga, afbilda och uppmata flackarne, methoder, 



som i forbigaende sagdt an i dag anvandas, ehuru de nu 



halla pa att uttrangas af fotografien, och med hjelp af 



dem anstallde han flera ar igenom undersokningar ofver 



solrotationen. Eesultaterna af sitt arbete har han nedlagt 



i sitt verk „Kosa Ursina", en fohant om 800 tattryckta 



sidor. Det+a kolossalverk bar pa en gang vitnesbord om 



Scheiners utomordentliga arbetsformaga och forskartalent 



och om den da for tiden sa vanliga oformagan att hop- 



tranga resultaterna af ett vetenskapligt arbete inomrimliga 



granser. Scheiner har i detta arbete grundligt studerat 



flackarnes gang ofver solskifvan och dag efter dag genom 



matningar fastlagt den vag de ofver densamma beskrifva. 



Han har derigenom forst fullkomligt ofvertygat sig om 



origtigheten af sina aldre asigter, att de skulle utgoras af 



utom solen befmtliga kroppar, och i alio anslntit sig till 



Galileis asigt, att de befmna sig pa solens yta. Han fann 



vidare, att flackarne vid vissa arstider rora sig ratlinigt 



ofver solskifvan, vid andra beskrifva vagar, som aro 



konvexa mot norr, vid andra deremot vagar, som aro kon- 



4* 



